# Euroopan unionin C 361/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.361.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 361 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta11. joulukuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.361.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 361

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta11. joulukuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 361/01 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2013/C 361/01

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEET |
| 2013/C 361/02 | Belgian, Bulgarian, Tšekin, Saksan, Viron, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Slovakian, Suomen ja Ruotsin aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) perustamisesta tehdyn päätöksen 2005/681/YOS muuttamisesta | 4 |

III   Valmistavat säädökset

JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEET

2013/C 361/02

Belgian, Bulgarian, Tšekin, Saksan, Viron, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Slovakian, Suomen ja Ruotsin aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) perustamisesta tehdyn päätöksen 2005/681/YOS muuttamisesta

4

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 361/03 | Euron kurssi | 6 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2013/C 361/03

Euron kurssi

6

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 361/04 | Ehdotuspyyntö, jonka perusteella myönnetään apurahoja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) vuoden 2013 työohjelmasta vuosina 2007–2013 (Komission päätös C(2013) 1029, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä C(2013) 8744) | 7 |
| 2013/C 361/05 | Ehdotuspyynnöt, joiden perusteella myönnetään apurahoja vuotta 2013 koskevasta Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) monivuotisesta työohjelmasta vuosina 2007–2013 (Komission päätös C(2013) 1675, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä C(2013) 8755) | 8 |
| 2013/C 361/06 | Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävän Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan puiteohjelman (2014–2018) työohjelmien 2014–2015 mukaiset pyynnöt esittää ehdotuksia ja niihin liittyviä toimia | 9 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 361/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 10 |
| 2013/C 361/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 13 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2013/C 361/04

Ehdotuspyyntö, jonka perusteella myönnetään apurahoja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) vuoden 2013 työohjelmasta vuosina 2007–2013 (Komission päätös C(2013) 1029, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä C(2013) 8744)

7

2013/C 361/05

Ehdotuspyynnöt, joiden perusteella myönnetään apurahoja vuotta 2013 koskevasta Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) monivuotisesta työohjelmasta vuosina 2007–2013 (Komission päätös C(2013) 1675, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä C(2013) 8755)

8

2013/C 361/06

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävän Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan puiteohjelman (2014–2018) työohjelmien 2014–2015 mukaiset pyynnöt esittää ehdotuksia ja niihin liittyviä toimia

9

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2013/C 361/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

10

2013/C 361/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/1

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 361/01

| Päätöksen tekopäivä | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Valtiontuen viitenumero | SA.32712 (11/N) |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Galicia |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas dirigidas a compensar los daños causados por el temporal ocurrido en Galicia los días 8 y 9 de noviembre de 2010, que hubiesen afectado a embarcaciones con puerto base en Galicia y a artes y aparejos calados o depositados en puertos de la Comunidad Autónoma. |
| Oikeusperusta | Orden de 13 de enero de 2011, por la que se regulan las bases para la concesión de ayudas dirigidas a compensar los daños causados por el temporal acaecido en Galicia los días 8 y 9 de noviembre de 2010, que afectasen a embarcaciones con puerto base en Galicia y a artes y aparejos calados o depositados en puertos de la Comunidad Autónoma. |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Kalastusalan yritysten Galician alueella kärsimien vahinkojen korvaaminen. Vahingot aiheutti Galician rannikolla 8. ja 9. marraskuuta 2010 riehunut Becky-myrsky. |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 0,06 miljoonaa euroa |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | — |
| Toimiala | A301 – Kalastus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Consejera del Mar |
| Calle San Caetano s/n, bloque 5, 2a planta |
| 15781 Santiago de Compostela (A Coruña) |
| ESPAÑA |

Päätöksen tekopäivä

6.11.2013

Valtiontuen viitenumero

SA.32712 (11/N)

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Galicia

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas dirigidas a compensar los daños causados por el temporal ocurrido en Galicia los días 8 y 9 de noviembre de 2010, que hubiesen afectado a embarcaciones con puerto base en Galicia y a artes y aparejos calados o depositados en puertos de la Comunidad Autónoma.

Oikeusperusta

Orden de 13 de enero de 2011, por la que se regulan las bases para la concesión de ayudas dirigidas a compensar los daños causados por el temporal acaecido en Galicia los días 8 y 9 de noviembre de 2010, que afectasen a embarcaciones con puerto base en Galicia y a artes y aparejos calados o depositados en puertos de la Comunidad Autónoma.

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Kalastusalan yritysten Galician alueella kärsimien vahinkojen korvaaminen. Vahingot aiheutti Galician rannikolla 8. ja 9. marraskuuta 2010 riehunut Becky-myrsky.

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

0,06 miljoonaa euroa

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

—

Toimiala

A301 – Kalastus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Consejera del Mar

Calle San Caetano s/n, bloque 5, 2a planta

15781 Santiago de Compostela (A Coruña)

ESPAÑA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä / todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla internetsivulla:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Päätöksen tekopäivä | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Valtiontuen viitenumero | SA.33346 (13/NN) |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Onderwijsprojecten kleinhandel |
| Oikeusperusta | Bestemmingsheffingsverordening conform artikel 7 van het Instellingsbesluit Productschap Vis (Staatsblad 2003, nummer 253) gebaseerd op artikel 126, eerste lid, van de Wet op de bedrijfsorganisatie (wet van 27 januari 1950 gepubliceerd in Staatsblad K 22, laatste wijziging is met ingang van 1 januari 2011 in werking getreden welke is gepubliceerd in Staatsblad 2010, 840). |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Toimenpiteen tarkoituksena on maksaa osa kalan vähittäismyyntialan tiedotus- ja koulutusohjelmien kustannuksista. |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Perittävästä maksusta saatavat vuotuiset tulot vaihtelevat riippuen seuraavista seikoista:






  — | sovellettu määrä, joka voi vaihdella nollasta vahvistettuun enimmäismäärään; |

Päätöksen tekopäivä

6.11.2013

Valtiontuen viitenumero

SA.33346 (13/NN)

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Onderwijsprojecten kleinhandel

Oikeusperusta

Bestemmingsheffingsverordening conform artikel 7 van het Instellingsbesluit Productschap Vis (Staatsblad 2003, nummer 253) gebaseerd op artikel 126, eerste lid, van de Wet op de bedrijfsorganisatie (wet van 27 januari 1950 gepubliceerd in Staatsblad K 22, laatste wijziging is met ingang van 1 januari 2011 in werking getreden welke is gepubliceerd in Staatsblad 2010, 840).

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Toimenpiteen tarkoituksena on maksaa osa kalan vähittäismyyntialan tiedotus- ja koulutusohjelmien kustannuksista.

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Perittävästä maksusta saatavat vuotuiset tulot vaihtelevat riippuen seuraavista seikoista:

—

sovellettu määrä, joka voi vaihdella nollasta vahvistettuun enimmäismäärään;

| — | myyntipisteiden ja toimijoiden määrä, joka voi vaihdella; ja |
| --- | --- |

—

myyntipisteiden ja toimijoiden määrä, joka voi vaihdella; ja

| — | kalan vähittäismyyntialaa hyödyttävien toimien vuotuinen talousarvio. Budjetoitujen tulojen taso perustuu arvioon kyseisenä vuonna toteutettavista toimista. |
| --- | --- |

—

kalan vähittäismyyntialaa hyödyttävien toimien vuotuinen talousarvio. Budjetoitujen tulojen taso perustuu arvioon kyseisenä vuonna toteutettavista toimista.

Maksun enimmäismäärä on nykyisin 49,92 euroa kutakin vähittäismyyjää/myyntipistettä kohden.

Tuen intensiteetti

Maksusta saatava tuotto vaihtelee vuosittain ja riippuu sovelletusta määrästä. Sen vuoksi tuen intensiteetti vaihtelee. Sovelletusta määrästä riippuen se voi vaihdella 0 prosentista enimmäismäärään eli 100 prosenttiin.

Kesto

Tukijärjestelmä päättyy 2. elokuuta 2022.

Toimiala

Merikalastus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Productschap Vis |
| --- |
| Postbus 72 |
| 2280 AB Rijkswijk |
| NEDERLAND |

Productschap Vis

Postbus 72

2280 AB Rijkswijk

NEDERLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä / todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla internetsivulla:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Päätöksen tekopäivä | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Valtiontuen viitenumero | SA.33347 (13/NN) |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Onderwijsprojecten aanvoersector |
| Oikeusperusta | Bestemmingsheffingsverordening conform artikel 7 van het Instellingsbesluit Productschap Vis (Staatsblad 2003, nummer 253) gebaseerd op artikel 126, eerste lid, van de Wet op de bedrijfsorganisatie (wet van 27 januari 1950 gepubliceerd in Staatsblad K 22, laatste wijziging is met ingang van 1 januari 2011 in werking getreden welke is gepubliceerd in Staatsblad 2010, 840). |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Toimenpiteen tarkoituksena on maksaa osa kalantarjonta-alan koulutus- ja tiedotusohjelmien kustannuksista. |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Perittävästä maksusta saatavat vuotuiset tulot vaihtelevat riippuen seuraavista seikoista:






  — | yksi tuhannesosa toimitetun kalan arvosta; |

Päätöksen tekopäivä

6.11.2013

Valtiontuen viitenumero

SA.33347 (13/NN)

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Onderwijsprojecten aanvoersector

Oikeusperusta

Bestemmingsheffingsverordening conform artikel 7 van het Instellingsbesluit Productschap Vis (Staatsblad 2003, nummer 253) gebaseerd op artikel 126, eerste lid, van de Wet op de bedrijfsorganisatie (wet van 27 januari 1950 gepubliceerd in Staatsblad K 22, laatste wijziging is met ingang van 1 januari 2011 in werking getreden welke is gepubliceerd in Staatsblad 2010, 840).

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Toimenpiteen tarkoituksena on maksaa osa kalantarjonta-alan koulutus- ja tiedotusohjelmien kustannuksista.

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Perittävästä maksusta saatavat vuotuiset tulot vaihtelevat riippuen seuraavista seikoista:

—

yksi tuhannesosa toimitetun kalan arvosta;

| — | 0,03 euroa toimitetulta simpukkatonnilta; ja |
| --- | --- |

—

0,03 euroa toimitetulta simpukkatonnilta; ja

| — | 0,10 euroa kilolta toimitettuja kuorimattomia katkarapuja ja 0,30 euroa kilolta toimitettuja kuorittuja katkarapuja. |
| --- | --- |

—

0,10 euroa kilolta toimitettuja kuorimattomia katkarapuja ja 0,30 euroa kilolta toimitettuja kuorittuja katkarapuja.

Tuen intensiteetti

Yksittäiseltä toimittajalta perittävän vuotuisen maksun enimmäismäärä riippuu toimitetun kalan määrästä.

Kesto

Tukijärjestelmä päättyy 26. syyskuuta 2022.

Toimiala

Merikalastus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Productschap Vis |
| --- |
| Postbus 72 |
| 2280 AB Rijkswijk |
| NEDERLAND |

Productschap Vis

Postbus 72

2280 AB Rijkswijk

NEDERLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä / todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla internetsivulla:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

III Valmistavat säädökset

JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEET

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/4

---

Belgian, Bulgarian, Tšekin, Saksan, Viron, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Slovakian, Suomen ja Ruotsin aloite Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) perustamisesta tehdyn päätöksen 2005/681/YOS muuttamisesta

2013/C 361/02

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottavat huomioon Belgian, Bulgarian, Tšekin, Saksan, Viron, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Unkarin, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Slovakian, Suomen ja Ruotsin aloitteen (1),

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2005/681/YOS 4 artiklan mukaisesti CEPOLin kotipaikka on Bramshill Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2005/681/YOS 4 artiklan mukaisesti CEPOLin kotipaikka on Bramshill Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (2) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti CEPOLille 12. joulukuuta 2012 ja 8. helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, ettei se enää halua tarjota tälle toimipaikkaa alueellaan. CEPOLin lisäksi Bramshillissä sijaitsee myös poliisivoimien kehittämisestä vastaavan viraston (National Policing Improvement Agency) kansallinen poliisikoulutuskeskus, jonka Yhdistynyt kuningaskunta päätti korvata uudella, muualle sijoitettavalla poliisiakatemialla (College of Policing). Yhdistynyt kuningaskunta on sen vuoksi päättänyt sulkea Bramshillin kansallisen poliisikoulutuskeskuksen ja myydä sen, koska sen kustannukset ovat korkeat eikä keskuksen hallinnoimiseksi ole löytynyt vaihtoehtoisia liiketoimintamalleja. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti CEPOLille 12. joulukuuta 2012 ja 8. helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, ettei se enää halua tarjota tälle toimipaikkaa alueellaan. CEPOLin lisäksi Bramshillissä sijaitsee myös poliisivoimien kehittämisestä vastaavan viraston (National Policing Improvement Agency) kansallinen poliisikoulutuskeskus, jonka Yhdistynyt kuningaskunta päätti korvata uudella, muualle sijoitettavalla poliisiakatemialla (College of Policing). Yhdistynyt kuningaskunta on sen vuoksi päättänyt sulkea Bramshillin kansallisen poliisikoulutuskeskuksen ja myydä sen, koska sen kustannukset ovat korkeat eikä keskuksen hallinnoimiseksi ole löytynyt vaihtoehtoisia liiketoimintamalleja.

| (3) | Tämän tilanteen vuoksi jäsenvaltioiden hallitusten edustajat sopivat 8. lokakuuta 2013 yhteisesti CEPOLin kotipaikkaa koskevista järjestelyistä, joiden mukaan CEPOL toimipaikaksi tulee Budapest heti, kun se muuttaa Bramshillistä. Tämä sopimus olisi sisällytettävä neuvoston päätökseen 2005/681/YOS. |
| --- | --- |

(3)

Tämän tilanteen vuoksi jäsenvaltioiden hallitusten edustajat sopivat 8. lokakuuta 2013 yhteisesti CEPOLin kotipaikkaa koskevista järjestelyistä, joiden mukaan CEPOL toimipaikaksi tulee Budapest heti, kun se muuttaa Bramshillistä. Tämä sopimus olisi sisällytettävä neuvoston päätökseen 2005/681/YOS.

| (4) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.
  TAI |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

TAI

| (5) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan neuvoston päätös 2005/681/YOS seuraavasti:

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

”CEPOLin kotipaikka on Budapest Unkarissa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan [...] päivästä [...] kuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty ..., ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C [...], [...], s. [...].

1

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/6

---

Euron kurssi (1)

10. joulukuuta 2013

2013/C 361/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3750 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,35 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4604 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83645 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9897 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2214 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,4015 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,453 |
| HUF | Unkarin forinttia | 300,79 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7031 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1825 |
| RON | Romanian leuta | 4,4525 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,7902 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5039 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4604 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,6605 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6529 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,7181 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 444,26 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,1808 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,3486 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6425 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 371,02 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,4094 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 60,837 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,9962 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,099 |
| BRL | Brasilian realia | 3,1759 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,6749 |
| INR | Intian rupiaa | 83,9149 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3750

JPY

Japanin jeniä

141,35

DKK

Tanskan kruunua

7,4604

GBP

Englannin puntaa

0,83645

SEK

Ruotsin kruunua

8,9897

CHF

Sveitsin frangia

1,2214

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,4015

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,453

HUF

Unkarin forinttia

300,79

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7031

PLN

Puolan zlotya

4,1825

RON

Romanian leuta

4,4525

TRY

Turkin liiraa

2,7902

AUD

Australian dollaria

1,5039

CAD

Kanadan dollaria

1,4604

HKD

Hongkongin dollaria

10,6605

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6529

SGD

Singaporen dollaria

1,7181

KRW

Etelä-Korean wonia

1 444,26

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,1808

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,3486

HRK

Kroatian kunaa

7,6425

IDR

Indonesian rupiaa

16 371,02

MYR

Malesian ringgitiä

4,4094

PHP

Filippiinien pesoa

60,837

RUB

Venäjän ruplaa

44,9962

THB

Thaimaan bahtia

44,099

BRL

Brasilian realia

3,1759

MXN

Meksikon pesoa

17,6749

INR

Intian rupiaa

83,9149

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/7

---

Ehdotuspyyntö, jonka perusteella myönnetään apurahoja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) vuoden 2013 työohjelmasta vuosina 2007–2013

(Komission päätös C(2013) 1029, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä C(2013) 8744)

2013/C 361/04

Euroopan komission liikenteen ja liikkumisen pääosasto käynnistää tämän ehdotuspyynnön myöntääkseen hankerahoitusta Euroopan laajuisen liikenneverkon vuoden 2013 muutetussa työohjelmassa määriteltyjen ensisijaisten ja muiden tavoitteiden mukaisesti.

Tämän ehdotuspyynnön perusteella myönnettävien määrärahojen enimmäismäärä on 70 miljoona euroa.

Ehdotukset on jätettävä viimeistään 17. maaliskuuta 2014.

Koko ehdotuspyyntö on nähtävillä Internet-osoitteessa

http://tentea.ec.europa.eu/en/apply_for_funding/follow_the_funding_process/calls_for_proposals_2013.htm

---

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/8

---

Ehdotuspyynnöt, joiden perusteella myönnetään apurahoja vuotta 2013 koskevasta Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) monivuotisesta työohjelmasta vuosina 2007–2013

(Komission päätös C(2013) 1675, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä C(2013) 8755)

2013/C 361/05

Euroopan komission liikenteen ja liikkumisen pääosasto käynnistää viisi ehdotuspyyntöä, joiden perusteella myönnetään rahoitusta Euroopan laajuisen liikenneverkon monivuotisesta (2007–2013) työohjelmasta seuraavilla aloilla:

| — | Ensisijaisten hankkeiden toimet – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 50 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Ensisijaisten hankkeiden toimet – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 50 miljoonaa euroa.

| — | Merten moottoritiet – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 80 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Merten moottoritiet – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 80 miljoonaa euroa.

| — | Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 70 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 70 miljoonaa euroa.

| — | Ilmaliikenteen hallinta (ATM) – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Ilmaliikenteen hallinta (ATM) – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 30 miljoonaa euroa.

| — | Älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 50 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Älykkäät liikennejärjestelmät (ITS) – valittavien ehdotusten käytössä alustavasti oleva määrä on 50 miljoonaa euroa.

Ehdotukset on jätettävä viimeistään 17. maaliskuuta 2014.

Ehdotuspyynnöt on nähtävillä kokonaisuudessaan Internet-osoitteessa

http://tentea.ec.europa.eu/en/apply_for_funding/follow_the_funding_process/calls_for_proposals_2013.htm

---

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/9

---

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja ”Horisontti 2020” -ohjelmaa täydentävän Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan puiteohjelman (2014–2018) työohjelmien 2014–2015 mukaiset pyynnöt esittää ehdotuksia ja niihin liittyviä toimia

2013/C 361/06

Tämä ilmoitus koskee tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja ”Horisontti 2020” -ohjelmaa täydentävän Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelman (2014–2018) työohjelmien 2014–2015 mukaisten ehdotuksia ja niihin liittyviä toimia koskevien pyyntöjen käynnistämistä.

Komissio on hyväksynyt 10. joulukuuta 2013 annetulla päätöksellä C(2013) 8563, 10. joulukuuta 2013 annetulla päätöksellä C(2013) 8631 ja 10. joulukuuta 2013 annetulla päätöksellä C(2013) 8632 kolme työohjelmaa, joihin sisältyy ehdotuksia ja niihin liittyviä toimia koskevia pyyntöjä.

Näiden edellytyksenä on, että lainsäätäjä hyväksyy neuvoston päätöksen tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” täytäntöönpanoa (2014–2020) koskevasta erityisohjelmasta, asetuksen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä sekä neuvoston asetuksen ”Horisontti 2020” -ohjelmaa täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) ilman merkittäviä muutoksia. Lisäksi niiden edellytyksenä on, että ”Horisontti 2020” -ohjelman täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta annetulla neuvoston päätöksellä ja Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta annetulla neuvoston asetuksella perustetut komiteat antavat myönteisen lausunnon tai eivät esitä vastalauseita ja että vuoden 2014 alustavassa talousarvioesityksessä tarkoitukseen varatut määrärahat ovat saatavilla sen jälkeen, kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt vuoden 2014 talousarvion tai, jos talousarviota ei hyväksytä, väliaikaisten kahdestoistaosien mukaisesti. Lisäksi erityistavoitteeseen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen tehostaminen Euroopan tutkimusneuvoston toimilla” liittyvästä työohjelmasta on saatava muodollinen lausunto tieteelliseltä neuvostolta, joka jatkaa päätöksellä 2007/134/EY perustetun tieteellisen neuvoston toimintaa. Komissio pidättää itsellään oikeuden peruuttaa ehdotuspyynnön tai oikaista sitä.

Vahvistus näiden vaatimusten täyttymisestä julkaistaan Euroopan komission osallistujaportaalin verkkosivustolla (http://ec.europa.eu/research/participants/portal).

Nämä työohjelmat, mukaan luettuina toimien määräajat ja talousarviot, ovat saatavilla edellä mainitussa osallistujaportaalissa, jossa on myös tietoa ehdotuspyyntöjen ja niihin liittyvien toimien yksityiskohtaisista säännöistä sekä ohjeita hakijoille ehdotusten tekemistä varten. Kaikkia näitä tietoja pidetään ajan tasalla osallistujaportaalissa.

Ehdotuksia voi tässä vaiheessa tehdä ainoastaan aiheista, jotka on varustettu merkinnällä ”2014” osallistujaportaalissa esillä olevissa ehdotuspyynnöissä. Tieto siitä, milloin merkinnällä ”2015” varustetuista aiheista voi tehdä ehdotuksia, annetaan myöhemmin.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/10

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 361/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”TØRRFISK FRA LOFOTEN”

EY-N:o: NO-PGI-0005-01054-09.11.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Tørrfisk fra Lofoten”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Norja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotetyyppi

| Luokka 1.7 – | Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet |
| --- | --- |

Luokka 1.7 –

Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Tørrfisk fra Lofoten -kapakala on Lofooteilta peräisin olevaa luontaisesti kuivattua turskaa (Gadus morhua). Nimitys koskee kapakalaa, joka täyttää kaikki luokitteluvaatimukset (kapakalan luokittelua koskeva Norjan teollisuusstandardi, NBS 30-01).

Tørrfisk fra Lofoten -kapakalan kosteuspitoisuuden on oltava 16–27 %, proteiinipitoisuuden 68–78 % ja rasvapitoisuuden noin 1 %. Tørrfisk fra Lofoten -kapakalassa on vahva kalan maku ja aromi, kalan pinta on kullanvärinen ja kala on kooltaan 40–90 cm.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Tørrfisk fra Lofoten on valmistettava Lofootteja ja Vesterålenia ympäröiviltä vesiltä tammikuusta huhtikuuhun kestävällä ajanjaksolla pyydetystä turskasta. Tällä ajanjaksolla sukukypsä turska vaeltaa Barentsinmeren kylmiltä napa-alueen vesiltä Lofootteja ja Vesterålenia ympäröiville vesille kutemaan. Kalastusalue sijaitsee koordinaattien Ø 010°00′–Ø 016°08′ ja N 67°00′–N 69°30′ välillä seuraavilla ICES-alueilla: alue 05: 02, 07, 08, 09, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 ja osittain 25, alue 04: 03, 04, 10, 46, 47, 48. Tällä alueella pyydetyt kalat eroavat rakenteeltaan syvänmeren kaloista. Erityisesti lihasrakenne on erilainen pitkän vaelluksen jälkeen, minkä ansiosta kala on laadultaan sellaista, että se kestää kuivattamisen. Kalastusmatka on lyhyt rannikon kalastajille, joten kala voidaan pyytää ja toimittaa samana päivänä, mikä on tärkeää kalan laadun kannalta.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Tørrfisk fra Lofoten -kapakala kuivataan luontaisesti ja lajitellaan Lofooteilla.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityissäännöt

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tørrfisk fra Lofoten -kapakalan tuotannossa käytetty kala pyydetään Lofootteja ja Vesterålenia ympäröivillä vesillä koordinaattien Ø 010°00′–Ø 016°08′ ja N 67°00′–N 69°30′ välisellä alueella seuraavilla ICES-alueilla: alue 05: 02, 07, 08, 09, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 ja osittain 25, alue 04: 03, 04, 10, 46, 47, 48. Kala puretaan Lofooteilla sekä kuivatetaan luontaisesti ja lajitellaan Lofooteilla. Lofootit koostuvat seuraavista kunnista: Flakstad, Moskenes, Røst, Vestvågøy, Værøy ja Vågan.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Lofootteja ja Vesterålenia ympäröivä merialue on yksi maailman rikkaimmista kalastusalueista, ja Lofooteilla harjoitettava kalastus on yksi tärkeimmistä kausiluonteisista turskankalastuksista Norjassa.

Turska elää suurimman osan elämästään Barentsinmerellä mutta vaeltaa Lofootteja ja Vesterålenia ympäröiville vesialueille kutemaan tammikuusta huhtikuuhun kestävällä ajanjaksolla. Kyseisellä ajanjaksolla vallitsevan lämpötilan ja merestä saatavan ravinnon vuoksi lisääntymisedellytykset ovat kyseisellä alueella hyvin suotuisat.

Lofootteja ja Vesterålenia ympäröivä merialue on kautta aikojen ollut turskan tärkein kutualue. Mannerjalusta on alueella kapea, ja ravinteikasta vettä virtaa melko lähellä rannikkoa. Tämä luo kasvun ja eloonjäämisen kannalta parhaat mahdolliset olosuhteet.

Turska vaeltaa massoittain tälle maantieteelliselle alueelle samaan aikaan, kun ilmasto-olot soveltuvat erityisen hyvin luontaiselle kuivattamiselle.

Sijainti Golf-virran läheisyydessä suosii eritoten kalan luontaista kuivumista ja vaikuttaa ratkaisevalla tavalla Tørrfisk fra Lofoten -kapakalan loppulaatuun. Golf-virran ansiosta talvet ovat Lofooteilla leutoja ja keskilämpötila on – 0,8–+ 2,2 °C tammikuusta huhtikuuhun. Keväät ovat kuivia, ja kokonaissadanta on 132–108 mm. Tällaiset ilmasto-olot ovat ennakkoedellytys sille, että kala kuivuu hyvin eikä jäädy tai pilaannu.

Luokittelu on lopputuotteen laadun kannalta ratkaiseva taito. Se vaatii huomattavaa asiantuntemusta, ja sen tekijät ovat erityisosaajia. Laadunarviointi on taito, joka on periytynyt sukupolvelta toiselle ja/tai yritysten sisällä. Aiemmin laadunarvioijat koulutettiin itse yrityksissä, nykyisin tarjolla on erityistä teoreettista koulutusta. Teoreettiseen koulutukseen yhdistetään käytännön koulutusta kapakalaa valmistavissa yrityksissä.

Valmistukseen ja markkinavaatimuksiin liittyvä asiantuntemus on myös periytynyt sukupolvelta toiselle Lofooteilla.

Tällainen tietämys on olennaisen tärkeää varmistamaan Tørrfisk fra Lofoten -kapakalan laatu.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tørrfisk fra Lofoten -kapakala on sukukypsistä kaloista saatavaa perattua luontaisesti kuivatettua päätöntä turskaa (Gadus morhua). Luontainen kuivatus sekä säilöö että kypsentää kalan, lähinnä sen ansiosta, että kosteuspitoisuus alenee huomattavasti. Kala säilyy erittäin hyvin ja on hyvin ravinteikasta, esimerkiksi sen proteiinipitoisuus on korkea, 68–78 %, kun tuoreessa kalassa se on 18 %. Kala on tarpeeksi kuivaa, kun kalaa napautettaessa siitä kuuluu oikeanlainen ”kuivan kalan ääni”. Äänen on oltava syvä ja selkeä napsahdus. Sen arvioimiseksi, onko ”kuivan kalan ääni” oikeanlainen, tarvitaan hyvää asiantuntemusta ja pitkää kokemusta.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Yhteys perustuu tuotteen ominaisuuksiin, joiden taustalla on sen maantieteellinen alkuperä.

Perinteet:

Kalaa on kuivattu luontaisesti Lofooteilla aina 1100-luvun alusta saakka, ja se on tärkeä osa norjalaista perinnettä. Kuivaamisen ja luokittelun osaaminen on siirtynyt sukupolvelta toiselle Lofooteilla. Kapakala on ollut ja on edelleen tärkeä norjalainen vientituote.

Maantieteellisestä alkuperästä johtuvat ominaisuudet:

Pitkä vaellus Barentsinmereltä kylmässä vedessä Lofooteille ja Vesteråleniin tekee kaloista hoikkia mutta lihaksikkaita ja kiinteälihaisia. Tämänlaatuinen raaka-aine on olennaisessa asemassa kuivatusprosessissa.

Kuivatusprosessissa olennaisia tekijöitä ovat lämpötila, sadanta, tuuli, aurinko ja lumi, joiden ansiosta asianomainen maantieteellinen alue sopii erinomaisesti kalan kuivatukseen. Alueella vallitsevan lämpötilan ansiosta kala ei jäädy eikä pilaannu vaan kuivuu. Sopiva sademäärä ja rannikon tuulet luovat hyvät edellytykset luontaiselle kuivumiselle. Lumesta heijastuva auringonvalo antaa kalalle sen kultaisen värin. Kuivatusprosessissa kala saa erityisen koostumuksensa sekä vahvan kalan maun ja aromin.

Yhdessä korkealaatuisen raaka-aineen kanssa ilmasto on olennaisen tärkeässä asemassa Tørrfisk fra Lofoten -kapakalan loppulaadun kannalta. Lofootit on ainoa paikka maailmassa, jossa vallitsee tällainen ilmasto ja saatavilla on samaan aikaan korkealaatuista sukukypsää turskaa.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

http://www.lovdata.no/for/sf/ld/xd-20071211-1814.html

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---

| 11.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/13

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 361/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”PREKMURSKA ŠUNKA”

EY-nro: SI-PGI-0005-01025-10.08.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Prekmurska šunka”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovenia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.2 – | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) |
| --- | --- |

Luokka 1.2 –

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Prekmurska šunka on savustettu ja kuivattu lihavalmiste, joka on saatu sian takareidestä. Sen vakiomuotoinen leikkaus on selkeästi päärynän muotoinen, ja pinta on väriltään tasaisen punertavanruskea. Sen tyypillinen tuoksu ja maku, kypsän savustetun lihaskudoksen rubiininpunainen väri ja nahanalaisen rasvan tasaisen kermanvalkea väri kehittyvät vähintään kuusi kuukautta kestävän kypsytyksen aikana. Lihaskudos on kevyesti marmoroitunutta ja hyvin kiinni rasvassa, jonka paksuus on vähintään 10 mm lonkkanivelen alapuolella. Tuoksussa ja maussa erottuu miellyttävä savuinen vivahde, joskaan se ei missään tapauksessa peitä kypsyneen lihan aromia. Kinkun rakenne on melko pitkästä kypsytysajasta johtuen pehmeä, sileä ja miellyttävän mehevä.

Valmiin tuotteen suolapitoisuus saa olla enintään 9 %, kuivumisaste (kypsytyksestä johtuva painohäviö) enintään 45 % ja paino vähintään 2,75 kg.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Yhtenä palana 3–4 cm lonkkanivelen (caput ossis femoris) alapuolelta leikattu sian takareisi ilman sorkkaa, kinnerluita, lantioluita, reisi- ja sääriluuta mutta potkan alla olevan tyypillisen poimun kanssa. Tyypillinen poikkileikkaus muodostuu seuraavista lihaksista ja lihasryhmistä kamaroineen ja nahanalaisine rasvoineen: kaksipäinen reisilihas (m. biceps femoris ja semitendinosus), puolikalvoinen lihas (m. semimembranosus), nelipäinen reisilihas (m. quadriceps femoris) ja keskimmäinen ja pinnallinen pakaralihas (m. gluteus medius ja gluteus superficialis). Kokonaisen haluttuun muotoon leikatun siankinkun painon ennen suolausta on oltava vähintään 5 kg.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Prekmurska šunka -kinkun tuotantovaiheiden muotoilusta suolaukseen, huuhteluun, kuivaamiseen, savustamiseen, kypsytykseen, kuivumisasteen (painohäviö) mittaamiseen, asteittaiseen rasvaamiseen ja kokonaisten kypsytettyjen kinkkujen laadun tarkastamiseen on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

| | Muotoilu: Kaikki Prekmurska šunka -kinkun tuotantoon tarkoitetut siankinkut on leikattava asianmukaiseen muotoon. |
| --- | --- |

Muotoilu: Kaikki Prekmurska šunka -kinkun tuotantoon tarkoitetut siankinkut on leikattava asianmukaiseen muotoon.

| | Suolaus: Muotoillut ja jäähdytetyt kinkut kuivasuolataan tai suolataan yhdistetyllä menetelmällä. |
| --- | --- |

Suolaus: Muotoillut ja jäähdytetyt kinkut kuivasuolataan tai suolataan yhdistetyllä menetelmällä.

| | Huuhtelu ja kuivaaminen: Suolauksen jälkeen kinkut huuhdellaan kylmällä juoksevalla vedellä. Sen jälkeen ne kuivataan ja ripustetaan tuuletettuun tilaan. |
| --- | --- |

Huuhtelu ja kuivaaminen: Suolauksen jälkeen kinkut huuhdellaan kylmällä juoksevalla vedellä. Sen jälkeen ne kuivataan ja ripustetaan tuuletettuun tilaan.

| | Savustaminen: Kun suolattujen kinkkujen pinta on kuivunut, ne savustetaan savustamoissa, joissa käytetään kovaa puuta ja sahajauhoa. Savustamisen jälkeen kinkkujen kamaraan polttoleimataan tunnus, jossa on merkintä ”Prekmurska šunka”. |
| --- | --- |

Savustaminen: Kun suolattujen kinkkujen pinta on kuivunut, ne savustetaan savustamoissa, joissa käytetään kovaa puuta ja sahajauhoa. Savustamisen jälkeen kinkkujen kamaraan polttoleimataan tunnus, jossa on merkintä ”Prekmurska šunka”.

| | Kypsytys: Kinkut kypsytetään kypsytystiloissa, joissa on täysin luonnollinen tai osittain luonnollinen ja osittain keinotekoinen ilmastointi. Kypsytys kestää vähintään kuusi kuukautta. |
| --- | --- |

Kypsytys: Kinkut kypsytetään kypsytystiloissa, joissa on täysin luonnollinen tai osittain luonnollinen ja osittain keinotekoinen ilmastointi. Kypsytys kestää vähintään kuusi kuukautta.

| | Kuivumisasteen (painohäviö) mittaaminen: Kuivumisaste (painohäviö kypsytyksen aikana) saa olla enintään 45 %. |
| --- | --- |

Kuivumisasteen (painohäviö) mittaaminen: Kuivumisaste (painohäviö kypsytyksen aikana) saa olla enintään 45 %.

| | Asteittainen rasvaaminen: Kinkkujen osat, jonka päällä ei ole kamaraa ja rasvaa, rasvataan asteittain, ensin siinä vaiheessa, kun painohäviö kuivumisen aikana on noin 25 %, ja lopuksi siinä vaiheessa, kun kuivumisaste on 45 %. Rasvaamiseen käytetään seosta, jossa on rasvaa, jauhoja ja mausteita. |
| --- | --- |

Asteittainen rasvaaminen: Kinkkujen osat, jonka päällä ei ole kamaraa ja rasvaa, rasvataan asteittain, ensin siinä vaiheessa, kun painohäviö kuivumisen aikana on noin 25 %, ja lopuksi siinä vaiheessa, kun kuivumisaste on 45 %. Rasvaamiseen käytetään seosta, jossa on rasvaa, jauhoja ja mausteita.

| | Kokonaisten kypsytettyjen kinkkujen laadun tarkastaminen: Kuuden kuukauden kypsytyksen jälkeen kinkut tarkastetaan aistinvaraisesti niiden asianmukaisen ulkonäön ja tuoksun toteamiseksi. Kinkut, jotka eivät täytä kaikkia suojatulle maantieteelliselle merkinnälle asetettuja vaatimuksia, kirjataan, niistä poistetaan merkintä ja ne suljetaan suojan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

Kokonaisten kypsytettyjen kinkkujen laadun tarkastaminen: Kuuden kuukauden kypsytyksen jälkeen kinkut tarkastetaan aistinvaraisesti niiden asianmukaisen ulkonäön ja tuoksun toteamiseksi. Kinkut, jotka eivät täytä kaikkia suojatulle maantieteelliselle merkinnälle asetettuja vaatimuksia, kirjataan, niistä poistetaan merkintä ja ne suljetaan suojan ulkopuolelle.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tarjontamuodot, joissa Prekmurska šunka -kinkkua pidetään kaupan, on varustettava merkinnän ”Prekmurska šunka” tunnuksella, tekstillä ”zaščitena geografska označba” (suojattu maantieteellinen merkintä) sekä vastaavalla EU:n tunnuksella.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Prekmurska šunka tuotetaan Slovenian koillisosassa sijaitsevalla Prekmurjen maantieteellisellä alueella, jota rajoittavat Murajoki sekä Slovenian valtakunnanrajat Itävallan, Unkarin ja Kroatian välillä.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Prekmurska šunka tuotetaan Karpaattien altaassa sijaitsevalla Prekmurjen alueella. Tässä Slovenian osassa vallitsee mannerilmasto. Talvet ovat kylmiä ja kosteita ja kesät kuumia ja kuivia. Alueella saadaan paljon auringonpaistetta, ja vuotuisen sademäärän perusteella se on Slovenian kuivin osa. Ilman kosteus riippuu tuulista, joihin Prekmurjessa vaikuttavat alueen sijainti mannertasangolla, matala pinnanmuodostus, joka toisin kuin muissa Slovenian osissa ei estä ilmavirtauksia. Tällaisesta sijainnista johtuen inversio on vähäisempää ja hajoaa nopeammin, joten ilmamassa sekoittuu nopeammin maan pinnassa ja sumua esiintyy vähemmän. Talvella lämpöinversion puuttumisen vuoksi ilma on kuivempaa kukkulaisilla alueilla kuin tasangolla. Prekmurjen alueen luonteenomaisia piirteitä ovat ilmarintaman kulkiessa yli puhaltavat koillistuulet ja niitä edeltävät lounaistuulet.

Prekmurjessa harjoitettavan kinkuntuotannon nykyisen menestyksen, maineen ja kehittämisen voidaan katsoa perustuvan viljelijöiden käyttämiin perinteisiin yksilöllisiin tekniikoihin. Lihan kuivaaminen on todennäköisesti peräisin ajoilta, jolloin maantieteellinen alue asutettiin. Viljelijät käyttivät viime vuosisadalla puuristikoilla tuettujen savirakenteisten olkikattoisten maatilojen arkkitehtonisia erityispiirteitä lihan savustamiseen ja kypsytykseen. Näissä rakennuksissa leivinuunista nouseva savu kerääntyi luonnollisella tavalla olkikaton alle, missä Prekmurska šunka voitiin savustaa ja kuivata tasaisesti. Savu siirtyi lihaan melko hitaasti ja ehti jäähtyä, joten voidaan tavallaan puhua kylmäsavustuksesta. Viime vuosisadan jälkipuoliskolla lihan savustaminen siirtyi pihalle tai puutarhaan pystytettyihin omatekoisiin erillisiin savustamoihin, joissa oli usein neljä seinää tai oviaukkoa, joiden raoista ilmavirta pääsi kulkemaan läpi, jotta savun lämpötila ei noussut liian korkeaksi eikä liha päässyt paistumaan. Kinkkujen kypsytys kesti niiden koosta ja eri jalostusvaiheiden ilmasto-olosuhteista riippuen useampia kuukausia. Prekmurska šunka -kinkun nykyisellä tuotantomenetelmällä teknisin välinein varustetuissa laitoksissa on onnistuttu säilyttämään aistinvarainen laatu sellaisena, että se on täysin verrattavissa perinteiseen tuotantoon maatiloilla. Tämä on ollut mahdollista etenkin sen ansiosta, että työmenetelmiä on uudenaikaistettu muuttamatta kuitenkaan varsinaista tuotantomenetelmää, koska silloin lihan biologinen kypsymisprosessi olisi muuttunut. Prekmurska šunka -kinkkua on aina ollut tarjolla pöydässä kaikissa tärkeissä tilaisuuksissa ja kun taloon tulee vieraita. Se oli erityisen arvostettu elintarvike suurten maataloustöiden yhteydessä, kun tilalla oli tarpeen tarjota ruokaa suuremmalle väelle. Nykyisin sitä tarjotaan erityisesti perhejuhlissa ja muissa tärkeissä tilanteissa, ja se on olennainen osa virallisissa tilaisuuksissa.

5.2   Tuotteen erityisyys

Prekmurska šunka -kinkun poikkileikkauksen päärynämäinen muoto on ainutlaatuinen. Sen kamaran pinta on väriltään tyypillisesti tasaisen punertavanruskea, ja sen aromissa erottuu miellyttävä savuinen vivahde, joskaan se ei missään tapauksessa peitä kypsyneen lihan aromia. Prekmurska šunka -kinkun erityispiirteitä ovat kypsytetyn lihan voimakkaan punainen väri, hieman korkeampi suolapitoisuus ja melko kiinteä rakenne.

Prekmurska šunka eroaa muista kuivatuista lihavalmisteista myös siinä suhteessa, että se voidaan tarjoilla vanhan perinteisen tavan mukaan senttimetrin paksuisiksi viipaleiksi leikattuna. Leivän ja kinkkuviipaleen lisäksi kukin ruokailija saa veitsen, jolla hän leikkaa puisella alustalla kinkusta ohuita suikaleita.

Perinteisen tuotantomenetelmänsä ja arvostetun profiilinsa perusteella Prekmurska šunka kuuluu Prekmurjen alueen etnologisiin erikoisuuksiin.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Prekmurska šunka -kinkun maine perustuu suotuisiin ilmasto-olosuhteisiin, perinteeseen, tuottajien osaamiseen, ammattitaitoon ja kokemukseen, ja sitä voidaan pitää yhtenä Slovenian tyypillisistä tuotteista ja Prekmurjen alueen etnologisena erikoisuutena. Alueen ruokakulttuuri on omaleimainen, ja Prekmurjen asukkaat ovat aina säilyttäneet yhteyden maaseutuun ja elintarvikkeiden ja perinteisten ruokien valmistukseen käytettäviin luonnonvaroihin. Vuosisatojen ajan alueella on valmistettu ruokaa ennen kaikkea viljasta, perunoista, maissista ja sianlihasta. Sianliha monipuolisti väestön ruokavaliota, mutta lihaa syötiin silti vähemmän kuin nykyisin. Se säilöttiin savustamalla, ja näin syntyi myös Prekmurska šunka. Aikojen kuluessa paikallisväestön keskuudessa kehittyi käytännön tekninen osaaminen, korkea ammattitaito ja käytännön kokemus, jonka tuloksena Prekmurska šunka on saanut tyypillisen muotonsa (poikkileikkaus) ja aistinvaraiset ominaisuutensa.

Prekmurska šunka -kinkun maine vahvistetaan useissa lähteissä. Professori Vilko Novak teki laajimman ja järjestelmällisimmän tutkimuksen Prekmurjen asukkaiden ruokavaliosta (Ljudska prehrana v Prekmurju, 1947), jossa kuvattiin myös Prekmurska šunka -kinkun tuotanto- ja kypsytysmenetelmä. Tri Stanislav Renčelj kuvaa tuotetta teoksissaan Suhe mesnine – narodne posebnosti (1990) ja Prekmurske dobrote (S. Renčelj, R. Karas, 2001), joissa esitellään kinkun tuotantomenetelmä raaka-aineiden valinnasta, suolauksesta ja kypsytyksestä aistinvaraisten ominaisuuksien arviointiin.

Myös matkailualan julkaisuissa, kuten Okusiti Slovenijo ja Spomini iz Slovenije Prekmurska šunka mainitaan esimerkkinä perinteisistä slovenialaisista tuotteista.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/PREKMURSKA_SUNKA.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---