# Euroopa Liidu C 369/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.369.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 369 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide17. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.369.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 369

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide17. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2013/C 369/01 | Aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 1 |
| 2013/C 369/02 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 10 |
| 2013/C 369/03 | Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 18 |
| 2013/C 369/04 | Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 25 |
| 2013/C 369/05 | Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 35 |
| 2013/C 369/06 | Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 49 |
| 2013/C 369/07 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega | 57 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2013/C 369/01

Aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

1

2013/C 369/02

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

10

2013/C 369/03

Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

18

2013/C 369/04

Aruanne Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

25

2013/C 369/05

Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

35

2013/C 369/06

Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

49

2013/C 369/07

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

57

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/1

---

ARUANNE

ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 369/01

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus ... | 1–5 | 2 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave ... | 6 | 2 |
| Kinnitav avaldus ... | 7–18 | 2 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ... | 12 | 3 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 13–16 | 3 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 17 | 4 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ... | 19–23 | 4 |
| Eelarve täitmine ... | 19–22 | 4 |
| Projektikonkursid ... | 23 | 4 |
| Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta ... | 24 | 4 |
| Muud küsimused... | 25–31 | 4 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ... | 25–26 | 4 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ... | 27–29 | 5 |
| Aasta tegevusaruanne ... | 30 | 5 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ... | 31 | 5 |

Punktid

Lehekülg

Sissejuhatus ...

1–5

2

Kinnitavat avaldust toetav teave ...

6

2

Kinnitav avaldus ...

7–18

2

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ...

12

3

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

13–16

3

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

17

4

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ...

19–23

4

Eelarve täitmine ...

19–22

4

Projektikonkursid ...

23

4

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta ...

24

4

Muud küsimused...

25–31

4

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ...

25–26

4

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ...

27–29

5

Aasta tegevusaruanne ...

30

5

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ...

31

5

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Artemis loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Artemis loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist (2).

| 3. | Ühisettevõtte Artemis asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, teatud ELi liikmesriigid (Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ja Artemisia – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Tšehhi Vabariik, Küpros, Läti ja Norra. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte Artemis asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, teatud ELi liikmesriigid (Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik) ja Artemisia – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Tšehhi Vabariik, Küpros, Läti ja Norra.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 420 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Artemisia-poolne maksimaalne toetus on 30 miljonit eurot jooksvate kulude katteks. Artemise liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 420 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Artemisia-poolne maksimaalne toetus on 30 miljonit eurot jooksvate kulude katteks. Artemise liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid.

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 26. oktoobril 2009.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte Artemis raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte Artemis raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (6) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (7) poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (6) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (7) poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte Artemis raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte Artemis raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia (9) võeti vastu juhatuse 25. novembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks vahendiks (10). 2012. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõenditega seotud makseid kokku summas 7,3 miljonit eurot, mis moodustab 43 % kõigist tegevuskulude maksetest. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia (9) võeti vastu juhatuse 25. novembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks vahendiks (10). 2012. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõenditega seotud makseid kokku summas 7,3 miljonit eurot, mis moodustab 43 % kõigist tegevuskulude maksetest.

| 14. | Projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele. Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelauditite tegemise korda. |
| --- | --- |

14.

Projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele. Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelauditite tegemise korda.

| 15. | Ühisettevõte Artemis sai riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, mis hõlmasid 45 % lõpetatud projektidega seotud kulutustest. Ühisettevõte ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti. Lisaks ei olnud ühisettevõte 2013. aasta aprilli lõpuks veel saanud kõikide riiklike rahastamisasutuste auditistrateegiat käsitlevat teavet (11). Seega ei olnud ühisettevõttel võimalik hinnata, kas järelauditid annavad piisava kindluse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (12). |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte Artemis sai riiklikelt rahastamisasutustelt auditiaruanded, mis hõlmasid 45 % lõpetatud projektidega seotud kulutustest. Ühisettevõte ei hinnanud aga nende auditite kvaliteeti. Lisaks ei olnud ühisettevõte 2013. aasta aprilli lõpuks veel saanud kõikide riiklike rahastamisasutuste auditistrateegiat käsitlevat teavet (11). Seega ei olnud ühisettevõttel võimalik hinnata, kas järelauditid annavad piisava kindluse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (12).

| 16. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et kontrollikoda saaks teha järeldusi selle keskse kontrollivahendi mõjususe kohta. |
| --- | --- |

16.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et kontrollikoda saaks teha järeldusi selle keskse kontrollivahendi mõjususe kohta.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 17. | Välja arvatud punktides 13–16 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

17.

Välja arvatud punktides 13–16 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 18. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

18.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 19. | Vastupidiselt ühisettevõtte finantseeskirjadele (13) ei kajasta ühisettevõtte avaldatud 2012. aasta eelarve tegevuskuludeks mõeldud liigendatud maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

19.

Vastupidiselt ühisettevõtte finantseeskirjadele (13) ei kajasta ühisettevõtte avaldatud 2012. aasta eelarve tegevuskuludeks mõeldud liigendatud maksete assigneeringuid.

| 20. | Ühisettevõtte 2012. aasta eelarve sisaldas põhitegevuse kulukohustuste assigneeringuid summas 55,1 miljonit eurot. Aasta lõpus otsustas juhatus vähendada tegevusassigneeringuid 39,5 miljoni euroni, kuid ei järginud ühisettevõtte finantseeskirjade artiklis 28 sätestatud menetlust (14). |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõtte 2012. aasta eelarve sisaldas põhitegevuse kulukohustuste assigneeringuid summas 55,1 miljonit eurot. Aasta lõpus otsustas juhatus vähendada tegevusassigneeringuid 39,5 miljoni euroni, kuid ei järginud ühisettevõtte finantseeskirjade artiklis 28 sätestatud menetlust (14).

| 21. | Kasutusmäärad olid (A) põhitegevuse kulukohustuste assigneeringute (pärast tegevusassigneeringute mahaarvamist), (B) põhitegevuse maksete assigneeringute ja (C) halduskulude maksete assigneeringute puhul järgmised:







  Põhitegevuse kulukohustuste assigneeringud | Põhitegevuse maksete assigneeringud | Halduskulude maksete assigneeringud |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 % | 62 % | 76 % |

21.

Kasutusmäärad olid (A) põhitegevuse kulukohustuste assigneeringute (pärast tegevusassigneeringute mahaarvamist), (B) põhitegevuse maksete assigneeringute ja (C) halduskulude maksete assigneeringute puhul järgmised:

Põhitegevuse kulukohustuste assigneeringud

Põhitegevuse maksete assigneeringud

Halduskulude maksete assigneeringud

100 %

62 %

76 %

| 22. | Programmijuhi hinnangulised eelarve täitmise määrad 2012. aasta lõpu seisuga ja projektikonkursside alusel tegelikult tehtud maksed olid järgmised: | Iga-aastased projektikonkursid |
| --- | --- | --- |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Ühisettevõtte eelarve täitmise hinnanguline määr 2012. aasta lõpu seisuga | 100 % | 82,5 % | 49,6 % | 14,6 % | null |
| Tegelikult tehtud maksed 2012. aasta lõpu seisuga | 69 % | 46 % | 25 % | 3 % | null |

22.

Programmijuhi hinnangulised eelarve täitmise määrad 2012. aasta lõpu seisuga ja projektikonkursside alusel tegelikult tehtud maksed olid järgmised:

Iga-aastased projektikonkursid

2008

2009

2010

2011

2012

Ühisettevõtte eelarve täitmise hinnanguline määr 2012. aasta lõpu seisuga

100 %

82,5 %

49,6 %

14,6 %

null

Tegelikult tehtud maksed 2012. aasta lõpu seisuga

69 %

46 %

25 %

3 %

null

Esitatud arvud annavad tunnistust eelarve madalast täitmismäärast, mis on peamiselt tingitud projektide lõpetamise keerukast finantsprotsessist.

Projektikonkursid

| 23. | Ühisettevõtte Artemis loomist käsitlev nõukogu määrus näeb tegevuskulude katteks ette maksimaalselt 410 miljonit eurot. Projektikonkursside tegelik rakendusmäär ja prognoositav väärtus kokku oli 206 miljonit eurot (15) ehk vaid 50,2 % kogu eelarvest. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtte Artemis loomist käsitlev nõukogu määrus näeb tegevuskulude katteks ette maksimaalselt 410 miljonit eurot. Projektikonkursside tegelik rakendusmäär ja prognoositav väärtus kokku oli 206 miljonit eurot (15) ehk vaid 50,2 % kogu eelarvest.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 24. | 2012. aasta kestel suurendas ühisettevõte jõupingutusi mõjusate finants-, raamatupidamis- ja juhtimisalaste kontrollimenetluste loomiseks ja rakendamiseks. Nagu märgitud kontrollikoja aastaaruandes 2011, on sisekontrollistandardite (16) ja väljamaksetaotluste finantskontrollide (17) osas siiski vaja veel tööd jätkata. |
| --- | --- |

24.

2012. aasta kestel suurendas ühisettevõte jõupingutusi mõjusate finants-, raamatupidamis- ja juhtimisalaste kontrollimenetluste loomiseks ja rakendamiseks. Nagu märgitud kontrollikoja aastaaruandes 2011, on sisekontrollistandardite (16) ja väljamaksetaotluste finantskontrollide (17) osas siiski vaja veel tööd jätkata.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 25. | Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel peab olema oma siseauditi talitus. 2012. aasta lõpuks ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel peab olema oma siseauditi talitus. 2012. aasta lõpuks ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud.

| 26. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 25. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse sätteid, mis viitavad komisjoni siseaudiitori pädevusele. |
| --- | --- |

26.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 25. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse sätteid, mis viitavad komisjoni siseaudiitori pädevusele.

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 27. | Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem. |
| --- | --- |

27.

Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem.

| 28. | Ühisettevõte lisas toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandi kaitset ja teadusuuringute tulemuste levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõte lisas toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandi kaitset ja teadusuuringute tulemuste levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides.

| 29. | Nimetatud järelevalve tulemuste edastamist tuleb aga veelgi parandada selleks, et see vastaks täielikult otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 (18) ning määruse (EÜ) nr 1906/2006 artikli 27 (19) sätetele. |
| --- | --- |

29.

Nimetatud järelevalve tulemuste edastamist tuleb aga veelgi parandada selleks, et see vastaks täielikult otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 (18) ning määruse (EÜ) nr 1906/2006 artikli 27 (19) sätetele.

Aasta tegevusaruanne

| 30. | 2012. aasta tegevusaruandele lisatud tegevdirektori kinnitav avaldus sisaldas reservatsiooni seoses järelauditite strateegiaga. Reservatsioonis sisalduv teave ei ole aga piisav järelauditite strateegia rakendamise hindamiseks. Peamine probleem on selles, et ühisettevõte ei ole analüüsinud riiklike rahastamisasutuste auditistrateegiaid ega nende esitatud auditiaruandeid (vt punktid 13–17). |
| --- | --- |

30.

2012. aasta tegevusaruandele lisatud tegevdirektori kinnitav avaldus sisaldas reservatsiooni seoses järelauditite strateegiaga. Reservatsioonis sisalduv teave ei ole aga piisav järelauditite strateegia rakendamise hindamiseks. Peamine probleem on selles, et ühisettevõte ei ole analüüsinud riiklike rahastamisasutuste auditistrateegiaid ega nende esitatud auditiaruandeid (vt punktid 13–17).

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 31. | 2012. aastal tegi ühisettevõte edusamme turbepoliitikaga seotud menetluste formaliseerimisel. Avariitaasteplaani lõpuleviimiseks tuleb siiski tööd jätkata (20). |
| --- | --- |

31.

2012. aastal tegi ühisettevõte edusamme turbepoliitikaga seotud menetluste formaliseerimisel. Avariitaasteplaani lõpuleviimiseks tuleb siiski tööd jätkata (20).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte Artemis loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

5

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

8

(9)  Euroopa Komisjoni ja ühisettevõtte vaheline üldine rahastamisleping sätestab: „ühisettevõte ja selle pädev juhatus võtab vastu järelauditite strateegia, mille eesmärk on anda põhjendatud kinnitus alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” ning „järelauditite strateegia põhineb kõikide toetusesaajate või nende valimi protseduuride ja tehingute valimi kontrollimisel, mis eelkõige kajastab asjakohaselt asjaomaseid riske.”

9

(10)  Määruse (EÜ) nr 74/2008 artikkel 12 sätestab, et „ühisettevõte Artemis tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise” ja et ühisettevõte „teeb ühisettevõtte Artemis avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teevad ühisettevõte Artemis ise või tema nimel Artemise liikmesriigid. Artemise liikmesriigid võivad oma siseriiklike vahendite saajate seas viia läbi kontrolle ja auditeid, kui nad peavad seda vajalikuks, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet Artemis”.

10

(11)  Siiani on esitatud dokumentatsioon suuremal osal juhtudest ebapiisav selleks, et ühisettevõte saaks hinnata strateegiaid ja nende rakendamist, sest puuduvad üksikasjad auditikorra kohta (auditi lähenemisviis ja metoodika, valimi suurus, riiklike rahastamisasutuste tehtavate finantskontrollide liik jne).

11

(12)  Artemise juhatuse vastu võetud järelauditite strateegia kohaselt peab ühisettevõte vähemalt korra aastas hindama seda, kas Artemise liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

12

(13)  Finantseeskirjade artikli 8 lõige 1 sätestab, et „eelarve sisaldab liigendamata assigneeringuid ning liigendatud assigneeringuid. Liigendatud assigneeringud koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.”

13

(14)  Finantseeskirjade artikkel 28 sätestab, et „aasta eelarvekava, sealhulgas ametikohtade loetelu muutmiseks võetakse vastu aasta paranduseelarve kava, kasutades sama protseduuri kui esialgse eelarve puhul, vastavalt põhikirja ja artikli 27 sätetele”.

14

(15)  Ühisettevõtte Artemis hinnang, 15. mai 2013.

15

(16)  22. septembril 2010 kiitis juhatus heaks ühisettevõtte sisekontrolliraamistiku, mis koosneb 16 sisekontrollistandardist. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele on mõned standardid ikka veel täielikult rakendamata.

16

(17)  Kulude kontrollimisel usaldatakse täielikult riiklike ametiasutuste väljastatud kontrollitõendeid. Välja arvatud ühisettevõtte tehtavad projektide personali kontrollid (mida kasutatakse ainult toimingute rakendamise personalikulude näitajana), ei tee ühisettevõte muid finantskontrolle.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), artiklis 7 sätestatakse, et komisjon teostab seitsmenda raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle pidevat ja süstemaatilist järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1), artiklis 27 sätestatakse, et komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal. Eelkõige peab komisjon jälgima teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. Komisjon kehtestab ka infosüsteemi, mis võimaldab selle järelevalve tõhusat ja järjepidevat toimimist kogu seitsmenda raamprogrammi ulatuses, ning hooldab seda.

19

(20)  a) raha liikumine hädaolukorra puhul; b) varundamine andmebaaside turvamiseks regulaarse ja sagedase tagavarakoopiate tegemise ja välisarvutites salvestamise abil; c) esialgne kokkulepe finantssüsteemidele (ABAC, SAP) ja internetile juurdepääsuks Euroopa Komisjoni rakenduste kaudu.

20

---

LISA

Ühisettevõte Artemis (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte Artemis loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008) | Eesmärgid







  — | Ühisettevõte Artemis aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi rakendamisele, määratledes ja rakendades olulist osa Artemise strateegilisest teadusuuringute kavast manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks, luues jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendades ja võimendades era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa manussüsteemide sektoris. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte Artemis loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008)

Eesmärgid

—

Ühisettevõte Artemis aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi rakendamisele, määratledes ja rakendades olulist osa Artemise strateegilisest teadusuuringute kavast manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks, luues jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendades ja võimendades era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa manussüsteemide sektoris.

| — | Ühisettevõte Artemis püüab saavutada raamprogrammi, tööstuse, riiklike uurimis- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide poolsete ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte Artemis püüab saavutada raamprogrammi, tööstuse, riiklike uurimis- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide poolsete ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus.

| — | Artemise eesmärk on kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstuse (sh väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine. |
| --- | --- |

—

Artemise eesmärk on kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstuse (sh väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine.

| — | Ühisettevõte võtab vastu ühiselt kokkulepitud teadusuuringute kava, mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi Artemis väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Ühisettevõte määratleb ja vaatab korrapäraselt läbi teadusuuringute prioriteedid manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskonnale oluliste rakenduste tekkimist. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte võtab vastu ühiselt kokkulepitud teadusuuringute kava, mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi Artemis väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Ühisettevõte määratleb ja vaatab korrapäraselt läbi teadusuuringute prioriteedid manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskonnale oluliste rakenduste tekkimist.

| — | Ühisettevõte toetab teadus- ja arendustegevust iga-aastaste avatud ja konkurentsivõimeliste projektikonkursside kaudu, et leida Euroopa parimad teadusuuringute ideed ja võimalused manussüsteemide valdkonnas. Ühisettevõttele Artemis esitatud taotlused läbivad sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessi, mis tagab, et ühisettevõtte Artemis riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte toetab teadus- ja arendustegevust iga-aastaste avatud ja konkurentsivõimeliste projektikonkursside kaudu, et leida Euroopa parimad teadusuuringute ideed ja võimalused manussüsteemide valdkonnas. Ühisettevõttele Artemis esitatud taotlused läbivad sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessi, mis tagab, et ühisettevõtte Artemis riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstusharu (mis hõlmab suur- ja väikeettevõtteid, akadeemilisi ringkondi ja uurimisinstituute) esindab Artemise tööstusühendus (Artemis-IA). Artemis-IA nimetab ametisse juhatuse esimehe ning tehnilise töö programmi eest vastutava tööstus- ja teaduskomitee liikmed. Avalikul sektoril (osalevad Artemise liikmesriigid ja Euroopa Komisjon) on juhatuses ja finantsküsimuste eest vastutavas ametiasutuste nõukogus oma esindajad.

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

Kulukohustused: 57 446 787 eurot

Maksed: 27 217 532 eurot (põhitegevus)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012. a.

Ametikohtade loetelus on 15 ametikohta (8 ajutist ja 7 lepingulist töötajat), millest täidetud on 13. Personali jaotus tegevuste kaupa: põhitegevus – 8, haldusülesanded – 5, mitmesugused ülesanded – 0.

2012. aasta tegevused ja teenused

Vt ühisettevõtte 2012. aasta tegevusaruanne aadressil http://www.artemis-ju.eu/reference_documents

Allikas: ühisettevõtte Artemis edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 15–17. | Me tunnistame järelauditite strateegia olulisust ja kontrollikoja märkuste asjakohasust. Siiski soovime esitada järgmist lisateavet:






  1. | Liikmesriikide erinevatest rahastamiskavadest ja riiklikest eeskirjadest tulenevalt saab teha ainult lõpetatud projektide järelauditeid. Seda arvestades esitati juhatusele detsembris ühisettevõtte järelauditite strateegia muudatus, mis võeti lõplikult vastu jaanuaris 2013. |
| --- | --- | --- |

15–17.

Me tunnistame järelauditite strateegia olulisust ja kontrollikoja märkuste asjakohasust. Siiski soovime esitada järgmist lisateavet:

1.

Liikmesriikide erinevatest rahastamiskavadest ja riiklikest eeskirjadest tulenevalt saab teha ainult lõpetatud projektide järelauditeid. Seda arvestades esitati juhatusele detsembris ühisettevõtte järelauditite strateegia muudatus, mis võeti lõplikult vastu jaanuaris 2013.

| 2. | Oleme saanud 15 liikmesriigilt nende järelauditistrateegiate teavet, mis katab üle 95 % ühisettevõtte 2012. aastal väljamakstud vahenditest. |
| --- | --- |

2.

Oleme saanud 15 liikmesriigilt nende järelauditistrateegiate teavet, mis katab üle 95 % ühisettevõtte 2012. aastal väljamakstud vahenditest.

| 3. | Analüüsisime liikmesriikide järelauditiaruandeid ja projekti lõpetamise sertifikaate kahest erinevast vaatepunktist:






  a. | tehnilisest vaatepunktist, et kontrollida nende vastavust projekti tehnilise läbivaatuse lõpparuandele; |
| --- | --- | --- |

3.

Analüüsisime liikmesriikide järelauditiaruandeid ja projekti lõpetamise sertifikaate kahest erinevast vaatepunktist:

a.

tehnilisest vaatepunktist, et kontrollida nende vastavust projekti tehnilise läbivaatuse lõpparuandele;

| b. | finantsilisest vaatepunktist, et kontrollida nende vastavust eelarveraamistikule ja maksete andmetele. |
| --- | --- |

b.

finantsilisest vaatepunktist, et kontrollida nende vastavust eelarveraamistikule ja maksete andmetele.

| 4. | Artemis lähtub oma tegevuses subsidiaarsuse ja funktsioonide lahususe põhimõttest, millele vastavalt tehakse finantskontroll liikmesriikide eeskirjade järgi ja tehniline kontroll ühisettevõtte eeskirjade järgi. Me võtame arvesse probleeme, millele kontrollikoda tähelepanu juhtis, ja analüüsime liikmesriikide järelauditiaruandeid põhjalikumalt. |
| --- | --- |

4.

Artemis lähtub oma tegevuses subsidiaarsuse ja funktsioonide lahususe põhimõttest, millele vastavalt tehakse finantskontroll liikmesriikide eeskirjade järgi ja tehniline kontroll ühisettevõtte eeskirjade järgi. Me võtame arvesse probleeme, millele kontrollikoda tähelepanu juhtis, ja analüüsime liikmesriikide järelauditiaruandeid põhjalikumalt.

| 19. | 2012. aasta eelarve, mis võeti vastu 25. jaanuaril 2012, ei kajasta tõepoolest tegevuskuludeks ettenähtud liigendatud maksete assigneeringuid. See puudus kõrvaldati 2012. aasta paranduseelarves, mille juhatus võttis vastu 4. detsembril 2012. |
| --- | --- |

19.

2012. aasta eelarve, mis võeti vastu 25. jaanuaril 2012, ei kajasta tõepoolest tegevuskuludeks ettenähtud liigendatud maksete assigneeringuid. See puudus kõrvaldati 2012. aasta paranduseelarves, mille juhatus võttis vastu 4. detsembril 2012.

| 20. | Me nõustume kontrollikoja tähelepanekuga, et juhatus kiitis haldusvea tõttu heaks parandatud iga-aastase rakenduskava, kuid unustas seonduva parandatud eelarve eraldi heaks kiita. |
| --- | --- |

20.

Me nõustume kontrollikoja tähelepanekuga, et juhatus kiitis haldusvea tõttu heaks parandatud iga-aastase rakenduskava, kuid unustas seonduva parandatud eelarve eraldi heaks kiita.

| 25. | Sellega seoses viitab Artemis 2011. aastal samale küsimusel antud vastusele. 3. märtsi 2013. aasta aruandes ühisettevõtte Artemis 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, mis esitati eelarvekontrollikomisjonile, on märgitud järgmist:
  märgib, et 2011. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõtte siseauditi üksust veel loodud; tuletab meelde, et alates 2010. aastast teeb komisjoni siseauditi talitus ühisettevõtte siseauditit ning teostati riskihindamine ja ühisettevõtte juhatusele esitati ajavahemiku 2012–2014 strateegiline auditikava; võtab teadmiseks, et ühisettevõtte suurust arvestades täidab komisjon samuti siseauditi üksuse rolli;
  Meie arvates toetab see viimane märkus igati meie seisukohta. |
| --- | --- |

25.

Sellega seoses viitab Artemis 2011. aastal samale küsimusel antud vastusele. 3. märtsi 2013. aasta aruandes ühisettevõtte Artemis 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, mis esitati eelarvekontrollikomisjonile, on märgitud järgmist:

märgib, et 2011. aasta lõpuks ei olnud ühisettevõtte siseauditi üksust veel loodud; tuletab meelde, et alates 2010. aastast teeb komisjoni siseauditi talitus ühisettevõtte siseauditit ning teostati riskihindamine ja ühisettevõtte juhatusele esitati ajavahemiku 2012–2014 strateegiline auditikava; võtab teadmiseks, et ühisettevõtte suurust arvestades täidab komisjon samuti siseauditi üksuse rolli;

Meie arvates toetab see viimane märkus igati meie seisukohta.

| 26. | Meie seisukoht on sama mis eelmisel aastal: nõustume tähelepanekuga, ent lihtsuse ja tõhususe huvides parandame seda finantseeskirjade punkti alles siis, kui finantsmääruse käimasolev läbivaatamine seda nõuab. |
| --- | --- |

26.

Meie seisukoht on sama mis eelmisel aastal: nõustume tähelepanekuga, ent lihtsuse ja tõhususe huvides parandame seda finantseeskirjade punkti alles siis, kui finantsmääruse käimasolev läbivaatamine seda nõuab.

| 27–29. | Artemis on rahul, et kontrollikoda tunnustab ühisettevõtte edusamme selles valdkonnas, ning parandab tulemuste aruandlust ja levitamist edaspidi veelgi. |
| --- | --- |

27–29.

Artemis on rahul, et kontrollikoda tunnustab ühisettevõtte edusamme selles valdkonnas, ning parandab tulemuste aruandlust ja levitamist edaspidi veelgi.

| 30. | Vt vastus tähelepanekutele 15–17. |
| --- | --- |

30.

Vt vastus tähelepanekutele 15–17.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/10

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 369/02

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus ... | 1–5 | 11 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave ... | 6 | 11 |
| Kinnitav avaldus ... | 7–14 | 11 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ... | 12 | 12 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 13 | 12 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ... | 15 | 12 |
| Eelarve täitmine ... | 15 | 12 |
| Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta ... | 16–19 | 12 |
| Muud küsimused ... | 20–26 | 13 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ... | 20–22 | 13 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ... | 23–25 | 13 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ... | 26 | 13 |

Punktid

Lehekülg

Sissejuhatus ...

1–5

11

Kinnitavat avaldust toetav teave ...

6

11

Kinnitav avaldus ...

7–14

11

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ...

12

12

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

13

12

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ...

15

12

Eelarve täitmine ...

15

12

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta ...

16–19

12

Muud küsimused ...

20–26

13

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ...

20–22

13

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ...

23–25

13

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ...

26

13

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Clean Sky asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Clean Sky asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta (2). Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringud on jaotatud kuude tehnoloogiavaldkonda või integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta (2). Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringud on jaotatud kuude tehnoloogiavaldkonda või integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda.

| 3. | Ühisettevõtte asutajad on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid kui tööstuspartnerid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetega. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajad on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid kui tööstuspartnerid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetega.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ja teadusuuringute kulud ning selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ja teadusuuringute kulud ning selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega.

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte Clean Sky raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte Clean Sky raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (6) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (7) poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (6) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (7) poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ning komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ning komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 15. | 2012. aasta lõplik paranduseelarve sisaldas 205,4 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 167,9 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 84 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 75 % (9). Maksete assigneeringute madalam kasutusmäär annab tunnistust viivitustest eelarve täitmisel, mille põhjuseks olid viivitused tegevuste elluviimisel (10) ning konkursikutse avaldamisest toetuslepingu sõlmimiseni kulunud aeg (11). |
| --- | --- |

15.

2012. aasta lõplik paranduseelarve sisaldas 205,4 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 167,9 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 84 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 75 % (9). Maksete assigneeringute madalam kasutusmäär annab tunnistust viivitustest eelarve täitmisel, mille põhjuseks olid viivitused tegevuste elluviimisel (10) ning konkursikutse avaldamisest toetuslepingu sõlmimiseni kulunud aeg (11).

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 16. | 2012. aastal parandas ühisettevõte veelgi oma juhtimis-, haldus-, finants- ja arvestusmenetlusi. 2012. aasta üks peamisi saavutusi oli GMT-rakenduse kasutuselevõtt. Tegemist on spetsiaalse rakendusega liikmetega sõlmitud toetuslepingute rakendamisega seotud finantsteabe haldamiseks. GMT-rakendusel on siiski veel mõned piirangud seoses põhitegevuse alal hallatava teabe täielikkusega (12). |
| --- | --- |

16.

2012. aastal parandas ühisettevõte veelgi oma juhtimis-, haldus-, finants- ja arvestusmenetlusi. 2012. aasta üks peamisi saavutusi oli GMT-rakenduse kasutuselevõtt. Tegemist on spetsiaalse rakendusega liikmetega sõlmitud toetuslepingute rakendamisega seotud finantsteabe haldamiseks. GMT-rakendusel on siiski veel mõned piirangud seoses põhitegevuse alal hallatava teabe täielikkusega (12).

| 17. | Clean Sky liikmete esitatud väljamaksetaotluste eelkontrollimenetlustega seoses leiti, et kahe toetusesaaja väljamaksetaotlusele lisatud kontrollitõendid sisaldasid reservatsioone seoses projekti töötajate lepingutega ja neist ühe puhul sisaldas kontrollitõend ka kohaldatud kaudsete kulumääradega seotud reservatsioone. Vaatamata sellistele olulistele eranditele tegi ühisettevõte maksed ära. |
| --- | --- |

17.

Clean Sky liikmete esitatud väljamaksetaotluste eelkontrollimenetlustega seoses leiti, et kahe toetusesaaja väljamaksetaotlusele lisatud kontrollitõendid sisaldasid reservatsioone seoses projekti töötajate lepingutega ja neist ühe puhul sisaldas kontrollitõend ka kohaldatud kaudsete kulumääradega seotud reservatsioone. Vaatamata sellistele olulistele eranditele tegi ühisettevõte maksed ära.

| 18. | Clean Sky partnerite esitatud väljamaksetaotluste eelkontrolliga seoses täheldati järgmiseid puudusi:






  — | väljamaksetaotluste eelkontrollimisel kasutatavad kontrollnimekirjad ei olnud alati täielikud; |
| --- | --- | --- |

18.

Clean Sky partnerite esitatud väljamaksetaotluste eelkontrolliga seoses täheldati järgmiseid puudusi:

—

väljamaksetaotluste eelkontrollimisel kasutatavad kontrollnimekirjad ei olnud alati täielikud;

| — | kontrolli tegevad ametnikud ei koostanud partnerite tegevuse kohta tehnilise heakskiidu aruandeid; |
| --- | --- |

—

kontrolli tegevad ametnikud ei koostanud partnerite tegevuse kohta tehnilise heakskiidu aruandeid;

| — | vähemalt ühel juhul kuulusid finantskontroll ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded haldusjuhi kohustuste hulka, mis on vastuolus finantsmenetluste käsiraamatu ning ülesannete lahususe põhimõttega; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühel juhul kuulusid finantskontroll ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded haldusjuhi kohustuste hulka, mis on vastuolus finantsmenetluste käsiraamatu ning ülesannete lahususe põhimõttega;

| — | ühisettevõtte partnerid esitavad väljamaksetaotlused tavaliselt hilinemisega. Auditi ajal oli 292 väljamaksetaotlusest ühisettevõttele õigeaegselt esitamata vähemalt 70 taotlust. 15 juhul oli viivitus pikem kui üks aasta. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtte partnerid esitavad väljamaksetaotlused tavaliselt hilinemisega. Auditi ajal oli 292 väljamaksetaotlusest ühisettevõttele õigeaegselt esitamata vähemalt 70 taotlust. 15 juhul oli viivitus pikem kui üks aasta.

| 19. | Ühisettevõte peab tegema järelkontrolli peaarvepidaja koostatud alussüsteemide valideerimise 2012. aasta aruandes esitatud soovituste elluviimise üle (13). |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõte peab tegema järelkontrolli peaarvepidaja koostatud alussüsteemide valideerimise 2012. aasta aruandes esitatud soovituste elluviimise üle (13).

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 20. | 2012. aastal pidi siseaudiitor asutuse piiratud ressursside ja esimese järelauditi käivitamise tõttu keskenduma ühisettevõtte põhiprotsessidele, nagu eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seetõttu jäid täitmata 2012. aasta auditikavas ette nähtud auditiülesanded. Kontrollikoda teatas sarnasest olukorrast ka 2011. aastal (14). |
| --- | --- |

20.

2012. aastal pidi siseaudiitor asutuse piiratud ressursside ja esimese järelauditi käivitamise tõttu keskenduma ühisettevõtte põhiprotsessidele, nagu eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seetõttu jäid täitmata 2012. aasta auditikavas ette nähtud auditiülesanded. Kontrollikoda teatas sarnasest olukorrast ka 2011. aastal (14).

| 21. | 2012. aastal auditeeris Euroopa Komisjoni siseauditi talitus toetuste haldamise iga-aastast kavandamisprotseduuri (15). Auditiga selgus, et olemasolev sisekontrollisüsteem annab piisava kindluse sellele protsessile seatud tegevuseesmärkide saavutamise kohta, välja arvatud kaks väga olulist reservatsiooni seoses viivitustega programmi rakendamisel ning ressursside kasutamise hindamissüsteemiga (16). |
| --- | --- |

21.

2012. aastal auditeeris Euroopa Komisjoni siseauditi talitus toetuste haldamise iga-aastast kavandamisprotseduuri (15). Auditiga selgus, et olemasolev sisekontrollisüsteem annab piisava kindluse sellele protsessile seatud tegevuseesmärkide saavutamise kohta, välja arvatud kaks väga olulist reservatsiooni seoses viivitustega programmi rakendamisel ning ressursside kasutamise hindamissüsteemiga (16).

| 22. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 31. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse (17) sätteid, mis viitavad komisjoni siseaudiitori pädevusele. |
| --- | --- |

22.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 31. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse (17) sätteid, mis viitavad komisjoni siseaudiitori pädevusele.

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 23. | Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem (18). |
| --- | --- |

23.

Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem (18).

| 24. | Ühisettevõte lisas toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandi kaitset ja teadusuuringute tulemuste levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõte lisas toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandi kaitset ja teadusuuringute tulemuste levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides.

| 25. | Nimetatud järelevalve tulemuste edastamist tuleb aga veelgi parandada selleks, et see vastaks täielikult otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 (19) ning määruse (EÜ) nr 1906/2006 artikli 27 (20) eesmärkidele. |
| --- | --- |

25.

Nimetatud järelevalve tulemuste edastamist tuleb aga veelgi parandada selleks, et see vastaks täielikult otsuse nr 1982/2006/EÜ artikli 7 (19) ning määruse (EÜ) nr 1906/2006 artikli 27 (20) eesmärkidele.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 26. | Ühisettevõtte talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani IT aspektidega seoses on tehtud märkimisväärseid edusamme. Ühisettevõtte sõnul saavad talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan valmis 2013. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani IT aspektidega seoses on tehtud märkimisväärseid edusamme. Ühisettevõtte sõnul saavad talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan valmis 2013. aasta lõpuks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

5

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

8

(9)  Partneritega sõlmitud toetuslepingute puhul oli maksete assigneeringute kasutusmäär ainult 60 %.

9

(10)  Vt punkt 24.

10

(11)  2012. aastal kulus konkursikutse avaldamisest lepingu sõlmimiseni keskmiselt 12 kuud.

11

(12)  Teave järelaudititest või muust tulenevate väljamaksetaotluste muudatuste kohta ning osaliste maksete registreerimise kohta on ikka veel lisamata.

12

(13)  Vt kontrollikoja aastaaruande 2011 punkt 24.

13

(14)  Vt kontrollikoja aastaaruande 2011 punkt 25.

14

(15)  Final Report on Grant Management – Annual Planning (Lõpparuanne toetuste haldamise kohta: iga-aastane kavandamine), 18. veebruar 2013.

15

(16)  Siseauditi talituse aruandes märgitakse, et ühisettevõttel on keeruline seda valdkonda põhjalikult hinnata, sest integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna eelarve on esitatud tööpaketi tasandil, samas kui ühisettevõte teeb tegevuste rakendamise järelevalvet väljundite tasandil.

16

(17)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185.

17

(18)  FP7 seirearuanded: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), artiklis 7 sätestatakse, et komisjon teostab seitsmenda raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle pidevat ja süstemaatilist järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1), artiklis 27 sätestatakse, et komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal. Eelkõige peab komisjon jälgima teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. Komisjon peab ka kehtestama infosüsteemi, mis võimaldab selle järelevalve tõhusat ja järjepidevat toimimist kogu seitsmenda raamprogrammi ulatuses, ning hooldab seda.

20

---

LISA

Ühisettevõte Clean Sky (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008) | Eesmärgid







  — | aidata kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport” (sealhulgas lennundus) rakendamisele. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008)

Eesmärgid

—

aidata kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport” (sealhulgas lennundus) rakendamisele.

| — | kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta; |
| --- | --- |

—

kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta;

| — | tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas;

| — | luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel, eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel; |
| --- | --- |

—

luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel, eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel;

| — | kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstust esindavad mitmed sidusrühmad, nagu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomiteed ja riikide esindajate rühm.

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

205 364 690 eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012. a.

24 ametikohta ametikohtade loetelus (18 ajutist ja 6 lepingulist töötajat), millest 23 oli täidetud. Personali jaotus tegevuste kaupa: põhitegevus – 7, mitmesugused ülesanded – 6.

2012. aasta tegevused ja teenused

Vt ühisettevõtte Clean Sky 2012. aasta tegevusaruanne aadressil www.cleansky.eu

Allikas: ühisettevõtte Clean Sky edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

| 15. | Vaidlustamata kontrollikoja märgitud üldisi eelarve täitmise määrasid, soovib ühisettevõte siiski rõhutada, et suurema osa tegevuskulude (1) tegelik täitmise määr oli 97 % (kulukohustuste assigneeringud) ja 84 % (maksete assigneeringud). Ühisettevõte sai veel 5 % ulatuses väljamaksetaotlusi, mis ei olnud aga aasta lõpuks kinnitatud. Sellepärast on maksete tegelik täitmise määr 89 %, mis kajastab tegevuskulude paremat rakendamist. Samas möönab ühisettevõte, et konkursikutsetega seotud kulutusi tuleb tõhusamalt töödelda, mis aitaks lõpetada rohkem aruandeid õigeaegselt ja parandaks maksete assigneeringute täitmise üldist määra (2). Üldiselt on viimaste konkursikutsete puhul vähenenud aeg, mil jõutakse toetuslepingu sõlmimiseni, sest ühisettevõte püüab pidevalt parandada töövoogu ja menetlusi. Keskmine ajavahemik konkursikutse avaldamise (kutse SP1-JTI-CS-2012-01, avaldati 13. jaanuaril 2012) ja ühisettevõttega toetuslepingu allkirjastamise vahel oli 278 päeva (9,1 kuud). |
| --- | --- |

15.

Vaidlustamata kontrollikoja märgitud üldisi eelarve täitmise määrasid, soovib ühisettevõte siiski rõhutada, et suurema osa tegevuskulude (1) tegelik täitmise määr oli 97 % (kulukohustuste assigneeringud) ja 84 % (maksete assigneeringud). Ühisettevõte sai veel 5 % ulatuses väljamaksetaotlusi, mis ei olnud aga aasta lõpuks kinnitatud. Sellepärast on maksete tegelik täitmise määr 89 %, mis kajastab tegevuskulude paremat rakendamist. Samas möönab ühisettevõte, et konkursikutsetega seotud kulutusi tuleb tõhusamalt töödelda, mis aitaks lõpetada rohkem aruandeid õigeaegselt ja parandaks maksete assigneeringute täitmise üldist määra (2). Üldiselt on viimaste konkursikutsete puhul vähenenud aeg, mil jõutakse toetuslepingu sõlmimiseni, sest ühisettevõte püüab pidevalt parandada töövoogu ja menetlusi. Keskmine ajavahemik konkursikutse avaldamise (kutse SP1-JTI-CS-2012-01, avaldati 13. jaanuaril 2012) ja ühisettevõttega toetuslepingu allkirjastamise vahel oli 278 päeva (9,1 kuud).

| 16. | Enne 2012. aasta lõpliku raamatupidamisaruande avaldamist püüdis ühisettevõtte finantsüksus kõrvaldada GMT-vahendi kahte puudust, millele kontrollikoda oli osutanud ja mis olid seotud väljamaksetaotluste kohandamisteabe ja osaliste maksete registreerimisega. Mõlemad probleemid on nüüd kõrvaldatud ja vahendit vastavalt muudetud.
  Süsteemi toimimise parandamiseks katsetab ühisettevõte praegu selle uut funktsiooni, mis võimaldab liikmete mitterahaliste toetuste registreerimist ja järelevalvet. See funktsioon võetakse eeldatavasti kasutusele enne 2013. aasta lõppu. |
| --- | --- |

16.

Enne 2012. aasta lõpliku raamatupidamisaruande avaldamist püüdis ühisettevõtte finantsüksus kõrvaldada GMT-vahendi kahte puudust, millele kontrollikoda oli osutanud ja mis olid seotud väljamaksetaotluste kohandamisteabe ja osaliste maksete registreerimisega. Mõlemad probleemid on nüüd kõrvaldatud ja vahendit vastavalt muudetud.

Süsteemi toimimise parandamiseks katsetab ühisettevõte praegu selle uut funktsiooni, mis võimaldab liikmete mitterahaliste toetuste registreerimist ja järelevalvet. See funktsioon võetakse eeldatavasti kasutusele enne 2013. aasta lõppu.

| 17. | Raamatupidamistehingute 2011. aasta valideerimise käigus astus ühisettevõte samme, et selgitada 2010. aasta kahe väljamaksetaotluse kontrollitõendites audiitorite märgitud erandite põhjusi ja üleastumised sobivalt lahendada, blokeerides vastavad personalikulud ja kaudsed kulutused.
  Ühel juhul, millele kontrollikoda osutas, olid samad audiitorid väljastanud sama toetusesaaja järgmisele (2011. aasta) väljamaksetaotlusele kontrollitõendi, mis andis ühisettevõttele piisava kindluse ka eelmise perioodi (2010. aasta) väljamaksetaotluste abikõlblikkuse suhtes. Seetõttu vabastas ühisettevõte blokeeritud kulud.
  Teisel kontrollikoja tuvastatud juhul, mil kontrollitõendid näitasid personalikulude tõendite puudumist (puudusid töölepingud) ning ühisettevõte need kulud sellegipoolest kinnitas, järeldas ühisettevõtte eelkontrolli teinud audiitor, et toetusesaaja esitatud alternatiivsed tõendid kinnitasid piisavalt kulude abikõlblikkust.
  Et lahendada väljamaksetaotlustega seotud spetsiifilisi ja korduvaid probleeme ning muuta olukord toetusesaajate, ühisettevõtte finantsspetsialistide ja välisaudiitorite jaoks selgemaks (nt alternatiivsed töölepingute tõendusdokumendid), hakkas ühisettevõte koostama rakenduseeskirju (juhatuse ametlikud otsused), millega kehtestatakse kulude abikõlblikkuse miinimumnõuded.
  Soovides parandada lisaks konkreetsetele probleemidele ka mõnede kontrollitõendite kvaliteeti ja selgust, korraldas ühisettevõte, nagu varasematelgi aastatel, töötoa kõikidele toetusesaajatele, sealhulgas 2013. aastal kontrollitõendeid väljastavatele audiitoritele, et tagada, et kõik osapooled saaksid vajalikest menetlustest aru ja järgiksid neid. |
| --- | --- |

17.

Raamatupidamistehingute 2011. aasta valideerimise käigus astus ühisettevõte samme, et selgitada 2010. aasta kahe väljamaksetaotluse kontrollitõendites audiitorite märgitud erandite põhjusi ja üleastumised sobivalt lahendada, blokeerides vastavad personalikulud ja kaudsed kulutused.

Ühel juhul, millele kontrollikoda osutas, olid samad audiitorid väljastanud sama toetusesaaja järgmisele (2011. aasta) väljamaksetaotlusele kontrollitõendi, mis andis ühisettevõttele piisava kindluse ka eelmise perioodi (2010. aasta) väljamaksetaotluste abikõlblikkuse suhtes. Seetõttu vabastas ühisettevõte blokeeritud kulud.

Teisel kontrollikoja tuvastatud juhul, mil kontrollitõendid näitasid personalikulude tõendite puudumist (puudusid töölepingud) ning ühisettevõte need kulud sellegipoolest kinnitas, järeldas ühisettevõtte eelkontrolli teinud audiitor, et toetusesaaja esitatud alternatiivsed tõendid kinnitasid piisavalt kulude abikõlblikkust.

Et lahendada väljamaksetaotlustega seotud spetsiifilisi ja korduvaid probleeme ning muuta olukord toetusesaajate, ühisettevõtte finantsspetsialistide ja välisaudiitorite jaoks selgemaks (nt alternatiivsed töölepingute tõendusdokumendid), hakkas ühisettevõte koostama rakenduseeskirju (juhatuse ametlikud otsused), millega kehtestatakse kulude abikõlblikkuse miinimumnõuded.

Soovides parandada lisaks konkreetsetele probleemidele ka mõnede kontrollitõendite kvaliteeti ja selgust, korraldas ühisettevõte, nagu varasematelgi aastatel, töötoa kõikidele toetusesaajatele, sealhulgas 2013. aastal kontrollitõendeid väljastavatele audiitoritele, et tagada, et kõik osapooled saaksid vajalikest menetlustest aru ja järgiksid neid.

| 18. | Ühisettevõte tunnistab, et väljamaksetaotluste kinnitamise menetlust ei järgitud alati piisavalt ja toimikutesse ei lisatud vajalikke tõendeid.
  Mis puudutab partnerite tegevuse tehnilist heakskiitu, siis on ühisettevõttel nüüd samasugune ligipääs elektroonilise heakskiidu süsteemidele kui komisjoni talitustel. See aitab ühisettevõtte projektiametnikel tehnilist heakskiitu paremini dokumenteerida.
  Kontrollikoja kommenteeritud juhul kuulusid mõlemad funktsioonid haldus- ja finantsjuhi kohustuste hulka erandkorras, sest vastavalt tegevdirektori otsusele tegutses haldusjuht tegevdirektori põhipuhkuse ajal tema asendajana. Seda tuleb põhipuhkuste ajal erandlikult ette, sest ühisettevõtte Clean Sky töötajate arv on väike. Aasta viimasel kolmel kuul õnnestus sellist olukorda vältida isegi puhkuste ajal.
  Ühisettevõte on kehtestatud tõhusa süsteemi partnerite aruandluse järelevalveks. Toetusesaajaid teavitatakse pidevalt nende aruandluskohustustest. Kui aruandluskohustusi tõsiselt rikutakse, saadetakse vastav juriidiline teade. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte tunnistab, et väljamaksetaotluste kinnitamise menetlust ei järgitud alati piisavalt ja toimikutesse ei lisatud vajalikke tõendeid.

Mis puudutab partnerite tegevuse tehnilist heakskiitu, siis on ühisettevõttel nüüd samasugune ligipääs elektroonilise heakskiidu süsteemidele kui komisjoni talitustel. See aitab ühisettevõtte projektiametnikel tehnilist heakskiitu paremini dokumenteerida.

Kontrollikoja kommenteeritud juhul kuulusid mõlemad funktsioonid haldus- ja finantsjuhi kohustuste hulka erandkorras, sest vastavalt tegevdirektori otsusele tegutses haldusjuht tegevdirektori põhipuhkuse ajal tema asendajana. Seda tuleb põhipuhkuste ajal erandlikult ette, sest ühisettevõtte Clean Sky töötajate arv on väike. Aasta viimasel kolmel kuul õnnestus sellist olukorda vältida isegi puhkuste ajal.

Ühisettevõte on kehtestatud tõhusa süsteemi partnerite aruandluse järelevalveks. Toetusesaajaid teavitatakse pidevalt nende aruandluskohustustest. Kui aruandluskohustusi tõsiselt rikutakse, saadetakse vastav juriidiline teade.

| 19. | Peaarvepidaja 2012. aasta aruandes esitatud soovituste elluviimise järelkontroll on tehtud. Toetuste haldusvahendi (GTM-vahendi) funktsioone täiendati (vt punkt 16) ja ühisettevõte kinnitas uued funktsioonid augustis 2013. Korraldati ka mööbli füüsiline inventuur. Eelarvearuandluseks kasutatakse süsteemi Datawarehouse. |
| --- | --- |

19.

Peaarvepidaja 2012. aasta aruandes esitatud soovituste elluviimise järelkontroll on tehtud. Toetuste haldusvahendi (GTM-vahendi) funktsioone täiendati (vt punkt 16) ja ühisettevõte kinnitas uued funktsioonid augustis 2013. Korraldati ka mööbli füüsiline inventuur. Eelarvearuandluseks kasutatakse süsteemi Datawarehouse.

| 20. | Siseaudiitor ajakohastas 2013. aasta strateegilise auditikava, võttes arvesse 2011. ja 2012. aastal tegemata jäänud kinnitava avaldusega seotud auditeid.
  Ehkki 2012. aastal jäid kinnitava avaldusega seotud auditiülesanded täitmata, ohjas siseaudiitor võimalikke sisekontrolliriske, pakkudes laialdast konsultatsiooni ja otsest juhtimisabi. Laiapõhjalise riskihinnangu alusel koostas siseaudiitor ühisettevõtte juhatusele parandusmeetmed, et tõhustada kõigi põhiliste tegevusprotsesside sisekontrolli. |
| --- | --- |

20.

Siseaudiitor ajakohastas 2013. aasta strateegilise auditikava, võttes arvesse 2011. ja 2012. aastal tegemata jäänud kinnitava avaldusega seotud auditeid.

Ehkki 2012. aastal jäid kinnitava avaldusega seotud auditiülesanded täitmata, ohjas siseaudiitor võimalikke sisekontrolliriske, pakkudes laialdast konsultatsiooni ja otsest juhtimisabi. Laiapõhjalise riskihinnangu alusel koostas siseaudiitor ühisettevõtte juhatusele parandusmeetmed, et tõhustada kõigi põhiliste tegevusprotsesside sisekontrolli.

| 21. | Pärast seda kui komisjoni siseauditi talitus oli auditeerinud toetuste haldamise iga-aastast kavandamisprotseduuri, leppis ühisettevõtte juhatus kokku meetmetes, et parandada audiitorite tuvastatud puudused. Neid meetmeid praegu rakendatakse ja komisjoni siseauditi talitus hindab neid sobival ajal. |
| --- | --- |

21.

Pärast seda kui komisjoni siseauditi talitus oli auditeerinud toetuste haldamise iga-aastast kavandamisprotseduuri, leppis ühisettevõtte juhatus kokku meetmetes, et parandada audiitorite tuvastatud puudused. Neid meetmeid praegu rakendatakse ja komisjoni siseauditi talitus hindab neid sobival ajal.

| 22. | 2014. aastast läheb ühisettevõte üle avaliku ja erasektori partnerlusele, millel on erinev regulatiivraamistik, sealhulgas finantseeskirjad. Seetõttu ei rakendata ühisettevõtte finantseeskirjade muudatust, sest see kehtiks vaid 2013. aasta lõpuni. Avaliku ja erasektori partnerlust reguleeriv finantsmäärus, mis kuulub komisoni üldise finantsmääruse artikli 209 kohaldamisalasse, peaks jõustuma jaanuaris 2014. Selle põhjal koostatakse ühisettevõtte uued finantseeskirjad.
  Igal juhul on ühisettevõte praegu kehtiva raamfinantsmääruse sätteid, mis viitavad komisjoni siseaudiitori pädevusele, tegelikkuses kohaldanud juba alates 2011. aastast. |
| --- | --- |

22.

2014. aastast läheb ühisettevõte üle avaliku ja erasektori partnerlusele, millel on erinev regulatiivraamistik, sealhulgas finantseeskirjad. Seetõttu ei rakendata ühisettevõtte finantseeskirjade muudatust, sest see kehtiks vaid 2013. aasta lõpuni. Avaliku ja erasektori partnerlust reguleeriv finantsmäärus, mis kuulub komisoni üldise finantsmääruse artikli 209 kohaldamisalasse, peaks jõustuma jaanuaris 2014. Selle põhjal koostatakse ühisettevõtte uued finantseeskirjad.

Igal juhul on ühisettevõte praegu kehtiva raamfinantsmääruse sätteid, mis viitavad komisjoni siseaudiitori pädevusele, tegelikkuses kohaldanud juba alates 2011. aastast.

| 25. | Ühisettevõte tugevdab projektitulemuste / uute teadmiste kasutamise ja levitamise aruandlust ja järelevalvet, et tagada vastavus otsuse nr 1982/2006/EÜ artikliga 7 ja ühisettevõtte toetuslepingute sõlmimise eeskirjadega. Ühisettevõte nõuab intellektuaalomandiõiguste kaitse, kasutamise ja käitamise ning integreeritud tehnoloogiate tutvustuse (Integrated Technology Demonstrators, ITD) programmide ja projektide kaudu levitamise kohta eriaruandeid, mis aitab tal jälgida aruandluskohustuste täitmist ja saada piisavalt teavet.
  Seoses määruse (EÜ) nr 1906/2006 artikli 27 järgimisega tuleb märkida, et vastavalt preambuli punktile 26 ei kuulu ühisettevõte nimetatud määruse kohaldamisalasse. Sellegipoolest toetab ühisettevõte artikli 27 eesmärke ja jälgib uute teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõte tugevdab projektitulemuste / uute teadmiste kasutamise ja levitamise aruandlust ja järelevalvet, et tagada vastavus otsuse nr 1982/2006/EÜ artikliga 7 ja ühisettevõtte toetuslepingute sõlmimise eeskirjadega. Ühisettevõte nõuab intellektuaalomandiõiguste kaitse, kasutamise ja käitamise ning integreeritud tehnoloogiate tutvustuse (Integrated Technology Demonstrators, ITD) programmide ja projektide kaudu levitamise kohta eriaruandeid, mis aitab tal jälgida aruandluskohustuste täitmist ja saada piisavalt teavet.

Seoses määruse (EÜ) nr 1906/2006 artikli 27 järgimisega tuleb märkida, et vastavalt preambuli punktile 26 ei kuulu ühisettevõte nimetatud määruse kohaldamisalasse. Sellegipoolest toetab ühisettevõte artikli 27 eesmärke ja jälgib uute teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist.

---

(1)  Liikmete toetuslepingud moodustavad ühisettevõtte tegevuseelarvest 75 %.

(2)  Juulis 2013 täheldas ühisettevõte pärast meetmete võtmist määra 100 % paranemist võrreldes 2012. aasta sama kuuga.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/18

---

ARUANNE

ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 369/03

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus... | 1–5 | 19 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave... | 6 | 19 |
| Kinnitav avaldus... | 7–17 | 19 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta... | 12 | 20 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta... | 13–15 | 20 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta... | 16 | 21 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta... | 18–20 | 21 |
| Eelarve täitmine... | 18–19 | 21 |
| Projektikonkursid... | 20 | 21 |
| Muud küsimused... | 21–28 | 21 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus... | 21 | 21 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus... | 22–24 | 21 |
| ENIACi liikmesriikide makstavad toetused... | 25 | 22 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ... | 26–28 | 22 |

Punktid

Lehekülg

Sissejuhatus...

1–5

19

Kinnitavat avaldust toetav teave...

6

19

Kinnitav avaldus...

7–17

19

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta...

12

20

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta...

13–15

20

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta...

16

21

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta...

18–20

21

Eelarve täitmine...

18–19

21

Projektikonkursid...

20

21

Muud küsimused...

21–28

21

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus...

21

21

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus...

22–24

21

ENIACi liikmesriikide makstavad toetused...

25

22

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ...

26–28

22

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2).

| 3. | Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, teatud liikmesriigid (Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Madalmaad, Prantsusmaa, Poola, Portugal, Rootsi, Saksamaa ja Ühendkuningriik) ning AENEAS (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõtte ENIAC liikmeks võivad saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, teatud liikmesriigid (Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Madalmaad, Prantsusmaa, Poola, Portugal, Rootsi, Saksamaa ja Ühendkuningriik) ning AENEAS (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõtte ENIAC liikmeks võivad saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 450 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). AENEASe maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks on 30 miljonit eurot. Ühisettevõtte ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Projektides osalevad teadusasutused peavad samuti eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 450 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest (3). AENEASe maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks on 30 miljonit eurot. Ühisettevõtte ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Projektides osalevad teadusasutused peavad samuti eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses.

| 5. | Ühisettevõte sai majanduslikult sõltumatuks 26. juulil 2010. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte sai majanduslikult sõltumatuks 26. juulil 2010.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte ENIAC raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte ENIAC raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (6) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (6) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne annab kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga ja ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ning komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne annab kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2012. aasta seisuga ja ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ning komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia (9) võeti vastu juhatuse 18. novembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks (10). Riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti 2012. aastal makseid kokku summas 8,2 miljonit eurot, mis moodustab 42 % tegevuskulude katteks sooritatud maksetest. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia (9) võeti vastu juhatuse 18. novembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks (10). Riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise kontrollitõendite alusel tehti 2012. aastal makseid kokku summas 8,2 miljonit eurot, mis moodustab 42 % tegevuskulude katteks sooritatud maksetest.

| 14. | Ühisettevõtte ja riiklike rahastamisasutuste vahelistes halduskoostöö lepingutes on põhimõtteliselt kokku lepitud, et ühisettevõtte nimel teevad auditeid riiklikud rahastamisasutused. Ühisettevõtte järelauditite strateegia toetub suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele. 2012. aastal hindas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus aga ühisettevõtte järelauditite strateegiat ja ENIACi liikmesriikide auditistrateegiaid ning tõi välja, et järelauditite süsteemi ülesehitus tuleks üle vaadata ja seda tuleks täiendada nii, et see täidaks talle seatud üldeesmärgi (11). |
| --- | --- |

14.

Ühisettevõtte ja riiklike rahastamisasutuste vahelistes halduskoostöö lepingutes on põhimõtteliselt kokku lepitud, et ühisettevõtte nimel teevad auditeid riiklikud rahastamisasutused. Ühisettevõtte järelauditite strateegia toetub suurel määral riiklike rahastamisasutuste tehtavale väljamaksetaotluste auditeerimisele. 2012. aastal hindas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus aga ühisettevõtte järelauditite strateegiat ja ENIACi liikmesriikide auditistrateegiaid ning tõi välja, et järelauditite süsteemi ülesehitus tuleks üle vaadata ja seda tuleks täiendada nii, et see täidaks talle seatud üldeesmärgi (11).

| 15. | 2012. aastal kontrollis ühisettevõte piiratud hulka väljamaksetaotlusi (12), mille alusel tehti ühisettevõtte aasta tegevusaruandes järeldus, et programmi veamäär on väiksem kui 2 %. Nimetatud kontroll ei sisaldanud aga auditeid ega andnud kindlust kontrollitud väljamaksetaotluste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja käesoleva auditi lõpetamise ajal (2013. aasta septembris) puudus piisav teave ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta, et teha järeldusi selle keskse kontrollimehhanismi toimimise mõjususe kohta. |
| --- | --- |

15.

2012. aastal kontrollis ühisettevõte piiratud hulka väljamaksetaotlusi (12), mille alusel tehti ühisettevõtte aasta tegevusaruandes järeldus, et programmi veamäär on väiksem kui 2 %. Nimetatud kontroll ei sisaldanud aga auditeid ega andnud kindlust kontrollitud väljamaksetaotluste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoja käesoleva auditi lõpetamise ajal (2013. aasta septembris) puudus piisav teave ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta, et teha järeldusi selle keskse kontrollimehhanismi toimimise mõjususe kohta.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Välja arvatud punktides 13–15 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2012. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Välja arvatud punktides 13–15 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2012. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 17. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 18. | 2012. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 128 ja 42 miljoni euro suuruses summas. Olemasolevate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 52 % (13). Põhitegevuseks eraldatud kulukohustuste assigneeringutest summas 125,5 miljonit eurot rakendati 17,6 miljonit 2012. aasta esimese projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu ning 107,9 miljonit 2012. aasta teise projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu. Nimetatud kahe projektikonkursi toetuslepingud sõlmiti 2013. aasta alguses ning konkursikutse avaldamisest lepingu sõlmimiseni kulus keskmiselt 12 kuud. |
| --- | --- |

18.

2012. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 128 ja 42 miljoni euro suuruses summas. Olemasolevate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 100 % ja 52 % (13). Põhitegevuseks eraldatud kulukohustuste assigneeringutest summas 125,5 miljonit eurot rakendati 17,6 miljonit 2012. aasta esimese projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu ning 107,9 miljonit 2012. aasta teise projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu. Nimetatud kahe projektikonkursi toetuslepingud sõlmiti 2013. aasta alguses ning konkursikutse avaldamisest lepingu sõlmimiseni kulus keskmiselt 12 kuud.

| 19. | Kasutamata assigneeringute vabastamise kontrollimehhanismides 2011. aasta auditi käigus tuvastatud puudusi ei olnud 2012. aastal kõrvaldatud. 2012. aasta lõpuks ei olnud vabastatud 2010. aasta põhitegevuseks eraldatud kasutamata üldiseid kulukohustusi summas 2,8 miljonit eurot. Nende viimane kasutuskuupäev oli 31. detsember 2011. |
| --- | --- |

19.

Kasutamata assigneeringute vabastamise kontrollimehhanismides 2011. aasta auditi käigus tuvastatud puudusi ei olnud 2012. aastal kõrvaldatud. 2012. aasta lõpuks ei olnud vabastatud 2010. aasta põhitegevuseks eraldatud kasutamata üldiseid kulukohustusi summas 2,8 miljonit eurot. Nende viimane kasutuskuupäev oli 31. detsember 2011.

Projektikonkursid

| 20. | 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud summas 170,2 miljonit eurot, mis moodustab 39 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest (14). 2012. aastal alustati kahe projektikonkursiga kogumahus 125,4 miljonit eurot ning 2013. aastal on seni alustatud kahe projektikonkursiga summas 39,7 miljonit eurot. Kogu olemasoleva kavandatud ELi toetuse (440 miljonit eurot) täielikuks ärakasutamiseks peaks 2013. aastal korraldama veel ühe projektikonkursi summas 104,7 miljonit eurot (23,8 %) |
| --- | --- |

20.

2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud summas 170,2 miljonit eurot, mis moodustab 39 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest (14). 2012. aastal alustati kahe projektikonkursiga kogumahus 125,4 miljonit eurot ning 2013. aastal on seni alustatud kahe projektikonkursiga summas 39,7 miljonit eurot. Kogu olemasoleva kavandatud ELi toetuse (440 miljonit eurot) täielikuks ärakasutamiseks peaks 2013. aastal korraldama veel ühe projektikonkursi summas 104,7 miljonit eurot (23,8 %)

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 21. | Ühisettevõtte juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 18. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid komisjoni siseaudiitori pädevusele viitavaid raammääruse sätteid (15). |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 18. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid komisjoni siseaudiitori pädevusele viitavaid raammääruse sätteid (15).

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 22. | Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem. |
| --- | --- |

22.

Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem.

| 23. | Ühisettevõte lisas toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandit ja teadusuuringute levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõte lisas toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandit ja teadusuuringute levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides.

| 24. | Nimetatud järelevalve tulemuste edastamist tuleb aga veelgi parandada selleks, et see vastaks otsuse nr 1982/2006 (16) artikli 7 ning määruse nr 1906/2006 (17) artikli 27 sätetele. |
| --- | --- |

24.

Nimetatud järelevalve tulemuste edastamist tuleb aga veelgi parandada selleks, et see vastaks otsuse nr 1982/2006 (16) artikli 7 ning määruse nr 1906/2006 (17) artikli 27 sätetele.

ENIACi liikmesriikide makstavad toetused

| 25. | Ühisettevõtte põhikirjas sätestatakse, et ENIACi liikmesriigid maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda (18) ELi toetusest suurem, samas kui ühisettevõtte toetused võivad moodustada maksimaalselt 16,7 % projektide rahastamiskõlblikest kogukuludest. Esimese seitsme projektikonkursi puhul oli ENIACi liikmesriikide makstud rahaline toetus ELi rahalisest toetusest 1,41 korda suurem (2011. aastal oli sama näitaja 1,55). |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte põhikirjas sätestatakse, et ENIACi liikmesriigid maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda (18) ELi toetusest suurem, samas kui ühisettevõtte toetused võivad moodustada maksimaalselt 16,7 % projektide rahastamiskõlblikest kogukuludest. Esimese seitsme projektikonkursi puhul oli ENIACi liikmesriikide makstud rahaline toetus ELi rahalisest toetusest 1,41 korda suurem (2011. aastal oli sama näitaja 1,55).

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 26. | Ühisettevõtte peaarvepidaja kiitis 2012. aastal heaks finants- ja raamatupidamissüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole veel kinnitanud protsessi, mis annab finantsteavet riiklike rahastamisasutuste esitatud väljamaksetaotluste haldamise kohta. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte peaarvepidaja kiitis 2012. aastal heaks finants- ja raamatupidamissüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole veel kinnitanud protsessi, mis annab finantsteavet riiklike rahastamisasutuste esitatud väljamaksetaotluste haldamise kohta.

| 27. | Alates 2012. aasta aprillist on ühisettevõttel selle asutamismääruse artikli 6 lõikes 2 nõutud siseauditi üksus. |
| --- | --- |

27.

Alates 2012. aasta aprillist on ühisettevõttel selle asutamismääruse artikli 6 lõikes 2 nõutud siseauditi üksus.

| 28. | 2012. aastal viidi lõpule avariitaasteplaani koostamine ning selle katsetamine osutus edukaks. |
| --- | --- |

28.

2012. aastal viidi lõpule avariitaasteplaani koostamine ning selle katsetamine osutus edukaks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on keskne roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

5

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

8

(9)  Järelauditite strateegias sätestatakse, et ühisettevõte „hangib piisavat teavet ENIACI liikmesriikides kohaldatava järelauditite strateegia kohta, et hinnata liikmesriikide menetlusi ja seda, kas nende abil on võimalik saada piisav kindlus ühisettevõtte ENIAC projektidega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta”.

9

(10)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 72/2008 artiklis 12 sätestatakse, et ühisettevõte „tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli” ning „Ühisettevõte ENIAC teeb ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teeb ühisettevõte ENIAC ise või tema nimel ENIACi liikmesriigid.”

10

(11)  Uuringu peamised järeldused on järgmised:

11

| — | ühisettevõtte järelauditite strateegias puuduvad üksikasjad selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

ühisettevõtte järelauditite strateegias puuduvad üksikasjad selle rakendamise kohta;

| — | ühisettevõte ja riiklikud rahastamisasutused ei ole sõlminud konkreetseid lepinguid, mille alusel riiklikud rahastamisasutused finantsauditeid teeks. |
| --- | --- |

—

ühisettevõte ja riiklikud rahastamisasutused ei ole sõlminud konkreetseid lepinguid, mille alusel riiklikud rahastamisasutused finantsauditeid teeks.

(12)  Piiratud kontrolli käigus paluti riiklikel rahastamisasutustel kinnitada valimisse sattunud väljamaksetaotlused.

12

(13)  Põhitegevuse maksete assigneeringute suhteliselt madalat kasutusmäära selgitab riiklike ametiasutuste esitatud tõendite hiline laekumine ning viivitused liikmesriikide tasandi toetuslepingute allakirjutamisel.

13

(14)  Vastavalt ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 72/2008 artiklile 5 ja määruse lisa artikli 11 lõikele 5 on maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadusuuringute jaoks 450 miljonit eurot, millest jooksvate kulude summa ei tohi ületada 10 miljonit eurot. Kui jooksvateks kuludeks ette nähtud osa ära ei kasutata, võib selle suunata teadusuuringuteks.

14

(15)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitlevas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis nr 185.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) artiklis 7 sätestatakse, et komisjon teostab seitsmenda raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle pidevat ja süstemaatilist järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1) artiklis 27 sätestatakse, et komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal. Eelkõige peab komisjon jälgima teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. Komisjon peab ka looma infosüsteemi, mis võimaldab selle järelevalve tõhusat ja järjepidevat toimimist kogu seitsmenda raamprogrammi ulatuses, ning hooldab seda.

17

(18)  Määruse (EÜ) nr 72/2008 lisa artikli 11 lõike 6 punktis b sätestatakse, et „ENIACi liikmesriikide rahalised toetused [—] kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8 kordselt”.

18

---

LISA

Ühisettevõte ENIAC (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:






  — | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega asutatakse ühisettevõte ENIAC.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:

—

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist;

| — | toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ELi, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ELi, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd;

| — | tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; |
| --- | --- |

—

tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus;

| — | saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. |
| --- | --- |

—

saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu.

Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstusharu on esindatud tööstus- ja teaduskomitees ning ühisettevõtte asutajaliikmest ühingu AENEAS kaudu. Ametiasutuste nõukogu koosneb komisjonist (esindab ELi) ning liikmes- ja assotsieerunud riikidest.

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

| | Kulukohustusteks: 127 996 970 eurot |
| --- | --- |

Kulukohustusteks: 127 996 970 eurot

| | Makseteks: 42 475 500 eurot |
| --- | --- |

Makseteks: 42 475 500 eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012. a.

15 ametikohta ametikohtade loetelus (7 ajutist ja 8 lepingulist töötajat), neist täidetud 15 ametikohta, mis jagunesid järgnevalt: põhitegevus (6), haldusülesanded (5); mitmesugused ülesanded (4).

2012. aastal pakutud tooted ja teenused

Vt ühisettevõtte ENIAC 2012. aasta tegevusaruanne aadressil www.eniac.eu

Allikas: ühisettevõtte ENIAC edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

| 13–15. | Ühisettevõtte ENIAC järelauditite strateegia toetub riiklike rahastamisasutuste tehtavatele järelaudititele, sest see on ainus lähenemisviis, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja seadusandja kehtestatud kolmeosalise rahastamiskavaga. Pealegi on see proportsionaalsuse seisukohast ainus finantsiliselt usaldusväärne meetod, sest need auditid tagavad vastavuse kõigi 23 riigi regulatsioonidele ja eeskirjadele, mille alusel riiklikud rahastamisasutused kulusid kontrollivad. |
| --- | --- |

13–15.

Ühisettevõtte ENIAC järelauditite strateegia toetub riiklike rahastamisasutuste tehtavatele järelaudititele, sest see on ainus lähenemisviis, mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja seadusandja kehtestatud kolmeosalise rahastamiskavaga. Pealegi on see proportsionaalsuse seisukohast ainus finantsiliselt usaldusväärne meetod, sest need auditid tagavad vastavuse kõigi 23 riigi regulatsioonidele ja eeskirjadele, mille alusel riiklikud rahastamisasutused kulusid kontrollivad.

| 19. | 2012. aastal parandas ühisettevõte oma kontrollisüsteemi märkimisväärselt, kõrvaldades täielikult tegevusassigneeringute vabastamisel tehtud vead. Ühisettevõte kahetseb, et üks assigneeringute vabastamine tehti pärast viimast kasutuskuupäeva; selle eksimuse algpõhjus on kindlaks tehtud ja on võetud parandusmeetmeid, et hoida ära vea kordumine. |
| --- | --- |

19.

2012. aastal parandas ühisettevõte oma kontrollisüsteemi märkimisväärselt, kõrvaldades täielikult tegevusassigneeringute vabastamisel tehtud vead. Ühisettevõte kahetseb, et üks assigneeringute vabastamine tehti pärast viimast kasutuskuupäeva; selle eksimuse algpõhjus on kindlaks tehtud ja on võetud parandusmeetmeid, et hoida ära vea kordumine.

| 21. | Raamfinantsmääruse muutmise pädevus on komisjonil, kes valmistab praegu ette olemasoleva raamfinantsmääruse kooskõlla viimist Euroopa Liidu uue üldise finantsmäärusega. Ühisettevõte võtab täiendatud versiooni kasutusele niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

21.

Raamfinantsmääruse muutmise pädevus on komisjonil, kes valmistab praegu ette olemasoleva raamfinantsmääruse kooskõlla viimist Euroopa Liidu uue üldise finantsmäärusega. Ühisettevõte võtab täiendatud versiooni kasutusele niipea kui võimalik.

| 24. | Otsusega nr 1982/2006/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1906/2006 on komisjonile kehtestatud erikohustused, mida ei saa automaatselt üle kanda teistele juriidilistele isikutele, nagu näiteks ühisettevõttele ENIAC. Ühisettevõte on esitanud komisjonile kõik nõutavad aruanded ja teeb ka edaspidi kõik vajaliku, et täita intellektuaalomandikaitse ja teadusuuringute tulemuste kasutamise ja levitamisega seotud põhikirjalisi sätteid.
  Ühisettevõte sai hiljuti teada komisjoni kavatsusest algatada uuring, mis käsitleb intellektuaalomandiõiguse muutuvat rolli pooljuhitööstuses (SMART 2013/0005), ning rakendab kindlasti sellest algatusest tulenevaid parimaid tavasid, kui need on kooskõlas tema seadusraamistikuga. |
| --- | --- |

24.

Otsusega nr 1982/2006/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 1906/2006 on komisjonile kehtestatud erikohustused, mida ei saa automaatselt üle kanda teistele juriidilistele isikutele, nagu näiteks ühisettevõttele ENIAC. Ühisettevõte on esitanud komisjonile kõik nõutavad aruanded ja teeb ka edaspidi kõik vajaliku, et täita intellektuaalomandikaitse ja teadusuuringute tulemuste kasutamise ja levitamisega seotud põhikirjalisi sätteid.

Ühisettevõte sai hiljuti teada komisjoni kavatsusest algatada uuring, mis käsitleb intellektuaalomandiõiguse muutuvat rolli pooljuhitööstuses (SMART 2013/0005), ning rakendab kindlasti sellest algatusest tulenevaid parimaid tavasid, kui need on kooskõlas tema seadusraamistikuga.

| 25. | ELi toetuse ja ENIACi liikmesriikide toetuste suhe tuleneb riigiabieeskirjade (komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008) mehaanilisest rakendamisest; nende eeskirjadega piiratakse riigiabi osakaalu teatud projektide ja osalejate puhul. See on ilmselge 2012. aasta kahe projektikonkursi näitel: kui konkursi 2012-1 toetuste suhe oli tunduvalt suurem kui 1,8, siis katseliinikonkursi 2012-2 puhul oli see alla 1,8. |
| --- | --- |

25.

ELi toetuse ja ENIACi liikmesriikide toetuste suhe tuleneb riigiabieeskirjade (komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008) mehaanilisest rakendamisest; nende eeskirjadega piiratakse riigiabi osakaalu teatud projektide ja osalejate puhul. See on ilmselge 2012. aasta kahe projektikonkursi näitel: kui konkursi 2012-1 toetuste suhe oli tunduvalt suurem kui 1,8, siis katseliinikonkursi 2012-2 puhul oli see alla 1,8.

| 26. | Ühisettevõtte peaarvepidaja kiitis finants- ja raamatupidamissüsteemid ABAC ja SAP heaks 2010. aastal. 2012. aastal viis peaarvepidaja kehtestatud raamatupidamissüsteemide heakskiitmise lõpule ning kiitis heaks ka eelarvevahendite käsutaja kehtestatud süsteemid, kui see oli asjakohane, vastavalt ENIACi finantseeskirjade 60-08 artikli 43 lõikele 1. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte peaarvepidaja kiitis finants- ja raamatupidamissüsteemid ABAC ja SAP heaks 2010. aastal. 2012. aastal viis peaarvepidaja kehtestatud raamatupidamissüsteemide heakskiitmise lõpule ning kiitis heaks ka eelarvevahendite käsutaja kehtestatud süsteemid, kui see oli asjakohane, vastavalt ENIACi finantseeskirjade 60-08 artikli 43 lõikele 1.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/25

---

ARUANNE

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 369/04

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus ... | 1–5 | 26 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave ... | 6 | 26 |
| Kinnitav avaldus ... | 7–15 | 26 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ... | 12 | 27 |
| Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 13 | 27 |
| Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 14 | 27 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ... | 16–20 | 27 |
| Eelarve täitmine ... | 16–17 | 27 |
| Projektikonkursid ... | 18–19 | 28 |
| Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta ... | 20 | 28 |
| Muud küsimused ... | 21–30 | 28 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ... | 21–23 | 28 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ... | 24–26 | 28 |
| Varasemate tähelepanekute järelkontroll ... | 27–30 | 28 |

Punktid

Lehekülg

Sissejuhatus ...

1–5

26

Kinnitavat avaldust toetav teave ...

6

26

Kinnitav avaldus ...

7–15

26

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ...

12

27

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

13

27

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

14

27

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ...

16–20

27

Eelarve täitmine ...

16–17

27

Projektikonkursid ...

18–19

28

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta ...

20

28

Muud küsimused ...

21–30

28

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ...

21–23

28

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ...

24–26

28

Varasemate tähelepanekute järelkontroll ...

27–30

28

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) 10-aastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) 10-aastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2).

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suurus on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust, (4) mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetust, (5). |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suurus on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust, (4) mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetust, (5).

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (8) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (8) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia (11) võeti vastu juhatuse 14. detsembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks. 2013. aasta juuniks oli lõpule viidud 56 järelauditit, mis hõlmasid 4,4 miljonit eurot (37,3 % ühisettevõtte heakskiidetud osalusest seoses 2011. aasta juunis kinnitatud esimese projektikonkursiga) (12). Nende auditite põhjal leitud veamäär oli 5,82 %. |
| --- | --- |

13.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia (11) võeti vastu juhatuse 14. detsembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks. 2013. aasta juuniks oli lõpule viidud 56 järelauditit, mis hõlmasid 4,4 miljonit eurot (37,3 % ühisettevõtte heakskiidetud osalusest seoses 2011. aasta juunis kinnitatud esimese projektikonkursiga) (12). Nende auditite põhjal leitud veamäär oli 5,82 %.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kui punktis 13 kirjeldatud asjaolu võimalikku mõju mitte arvestada, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kui punktis 13 kirjeldatud asjaolu võimalikku mõju mitte arvestada, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 16. | Juhatus võttis 2012. aasta eelarve ja rakenduskava vastu 22. detsembril 2011. 2012. aasta põhitegevuse kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 96 % (351 miljonit eurot) ning maksete assigneeringute kasutusmäär 100 % (103 miljonit eurot). Hoolimata kõrgest kasutusmäärast on suur osa kulukohustuste assigneeringutest (162 miljonit eurot) vaid üldsumma, mis tähendab, et kuigi projektikonkursid on käivitatud, ei ole sõlmitud vastavaid toetuslepinguid. Ühisettevõtte finantsaruanded näitavad järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid lepingulisi kohustusi summas 543 miljonit eurot, mis tähendab suurt rahastamisvajadust kuni 2017. aastani. |
| --- | --- |

16.

Juhatus võttis 2012. aasta eelarve ja rakenduskava vastu 22. detsembril 2011. 2012. aasta põhitegevuse kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 96 % (351 miljonit eurot) ning maksete assigneeringute kasutusmäär 100 % (103 miljonit eurot). Hoolimata kõrgest kasutusmäärast on suur osa kulukohustuste assigneeringutest (162 miljonit eurot) vaid üldsumma, mis tähendab, et kuigi projektikonkursid on käivitatud, ei ole sõlmitud vastavaid toetuslepinguid. Ühisettevõtte finantsaruanded näitavad järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid lepingulisi kohustusi summas 543 miljonit eurot, mis tähendab suurt rahastamisvajadust kuni 2017. aastani.

| 17. | Suur osa 2012. aasta halduskulude maksete ja kulukohustuste assigneeringutest oli aasta lõpus kasutamata (26,81 % kulukohustuste assigneeringutest ja 39,8 % maksete assigneeringutest). |
| --- | --- |

17.

Suur osa 2012. aasta halduskulude maksete ja kulukohustuste assigneeringutest oli aasta lõpus kasutamata (26,81 % kulukohustuste assigneeringutest ja 39,8 % maksete assigneeringutest).

Projektikonkursid

| 18. | 2012. aastal käivitas ühisettevõte neli projektikonkurssi ning allkirjastas 11 toetuslepingut. Ühisettevõte võttis 2012. aastal seoses teadusuuringutega kulukohustusi summas 351 miljonit eurot, mis moodustab ligi 37 % kasutada olevast kogueelarvest (määruses (EÜ) nr 73/2008 on sätestatud rahastamise ülemmääraks 960 miljonit eurot). Toetuslepingute sõlmimiseks kuluv aeg vähenes 2012. aastal – kui neljanda projektikonkursi raames kulus lõpliku toetuslepingu sõlmimiseks 413 päeva, siis kuuenda projektikonkursi raames kulus selleks 161 päeva. |
| --- | --- |

18.

2012. aastal käivitas ühisettevõte neli projektikonkurssi ning allkirjastas 11 toetuslepingut. Ühisettevõte võttis 2012. aastal seoses teadusuuringutega kulukohustusi summas 351 miljonit eurot, mis moodustab ligi 37 % kasutada olevast kogueelarvest (määruses (EÜ) nr 73/2008 on sätestatud rahastamise ülemmääraks 960 miljonit eurot). Toetuslepingute sõlmimiseks kuluv aeg vähenes 2012. aastal – kui neljanda projektikonkursi raames kulus lõpliku toetuslepingu sõlmimiseks 413 päeva, siis kuuenda projektikonkursi raames kulus selleks 161 päeva.

| 19. | 2012. aasta lõpus oli teadusuuringute kulude heakskiidetud kulukohustuste kumulatiivne kogusumma 736 miljonit eurot. Ühisettevõte peab 2013. aasta lõpuks võtma teadusuuringutega seotud kulukohustusi veel 224 miljoni euro väärtuses (23 % 960 miljoni euro suurusest maksimumsummast) ning EFPIA liikmed peavad võtma sama suures summas kulukohustusi mitterahalise toetusena. 2012. aasta lõpuks oli EFPIA võtnud kulukohustusi summas 706 miljonit eurot ning ta peab võtma kulukohustusi veel 254 miljoni euro väärtuses, et kulukohustuste kogusumma vastaks ühisettevõtte 960 miljoni euro suurusele osalusele. |
| --- | --- |

19.

2012. aasta lõpus oli teadusuuringute kulude heakskiidetud kulukohustuste kumulatiivne kogusumma 736 miljonit eurot. Ühisettevõte peab 2013. aasta lõpuks võtma teadusuuringutega seotud kulukohustusi veel 224 miljoni euro väärtuses (23 % 960 miljoni euro suurusest maksimumsummast) ning EFPIA liikmed peavad võtma sama suures summas kulukohustusi mitterahalise toetusena. 2012. aasta lõpuks oli EFPIA võtnud kulukohustusi summas 706 miljonit eurot ning ta peab võtma kulukohustusi veel 254 miljoni euro väärtuses, et kulukohustuste kogusumma vastaks ühisettevõtte 960 miljoni euro suurusele osalusele.

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta

| 20. | 2012. aastal jätkas ühisettevõte asjakohaste ja kõikehõlmavate sisekontrollisüsteemide arendamist. Tuleb aga teha täiendavat tööd tegevus- ja halduskorra dokumenteerimisel ja ajakohastamisel (eriti järelkontrolli ja kontode sulgemise puhul), mis maandab vigade ja ebajärjekindlate menetluste kasutamise riski. |
| --- | --- |

20.

2012. aastal jätkas ühisettevõte asjakohaste ja kõikehõlmavate sisekontrollisüsteemide arendamist. Tuleb aga teha täiendavat tööd tegevus- ja halduskorra dokumenteerimisel ja ajakohastamisel (eriti järelkontrolli ja kontode sulgemise puhul), mis maandab vigade ja ebajärjekindlate menetluste kasutamise riski.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 21. | 2011. aastal tegi komisjoni siseauditi talitus riskihindamise ning 3. novembril 2011 võttis juhatus vastu strateegilise auditikava ajavahemikuks 2012–2014. |
| --- | --- |

21.

2011. aastal tegi komisjoni siseauditi talitus riskihindamise ning 3. novembril 2011 võttis juhatus vastu strateegilise auditikava ajavahemikuks 2012–2014.

| 22. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 8. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud, et neisse lülitada raammääruse sätted (13). |
| --- | --- |

22.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 8. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud, et neisse lülitada raammääruse sätted (13).

| 23. | Komisjoni siseauditi talitus vaatas 2012. aastal üle ühisettevõtte läbirääkimiste pidamise, toetuslepingute ettevalmistamise ja eelmaksete tegemise korra. Siseauditi talitus leidis, et kui teatavad probleemid seoses huvide konfliktide haldamise, läbirääkimiste ja nendega seotud kontrollimehhanismide dokumenteerimise ning läbirääkimiste käigus kasutatava arvutirakendusega välja arvata, annavad kasutuselolevad sisekontrollimehhanismid tegevuseesmärkide saavutamise kohta piisava kindluse. Siseauditi talitus kinnitas 29. oktoobril 2012 ühisettevõtte tegevuskava talituse soovituste elluviimiseks. |
| --- | --- |

23.

Komisjoni siseauditi talitus vaatas 2012. aastal üle ühisettevõtte läbirääkimiste pidamise, toetuslepingute ettevalmistamise ja eelmaksete tegemise korra. Siseauditi talitus leidis, et kui teatavad probleemid seoses huvide konfliktide haldamise, läbirääkimiste ja nendega seotud kontrollimehhanismide dokumenteerimise ning läbirääkimiste käigus kasutatava arvutirakendusega välja arvata, annavad kasutuselolevad sisekontrollimehhanismid tegevuseesmärkide saavutamise kohta piisava kindluse. Siseauditi talitus kinnitas 29. oktoobril 2012 ühisettevõtte tegevuskava talituse soovituste elluviimiseks.

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 24. | Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem (14). |
| --- | --- |

24.

Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem (14).

| 25. | Ühisettevõte lisas liikmete ja teiste toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingutesse intellektuaalomandi kaitset ning teadusuuringute ja nende tulemuste levitamist reguleerivad tingimused kooskõlas ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikliga 15. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide eri etappides. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõte lisas liikmete ja teiste toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingutesse intellektuaalomandi kaitset ning teadusuuringute ja nende tulemuste levitamist reguleerivad tingimused kooskõlas ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikliga 15. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide eri etappides.

| 26. | Ühisettevõte esitab regulaarselt eriaruandeid käimasolevate projektide kohta (15). Osana seitsmenda raamprogrammi rakendamisele kaasa aitamise eesmärgist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 73/2008 artiklis 2, peaks ühisettevõte koos kahe asutajaliikmega (komisjon ja EFPIA) tegema otsuse aga ka selle kohta, millist teavet avalikustada seitsmenda raamprogrammi kohta järjepidevalt koostatava üldise järelevalvealase aruandluse ning komisjoni muude aruandlusvahendite tarbeks. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõte esitab regulaarselt eriaruandeid käimasolevate projektide kohta (15). Osana seitsmenda raamprogrammi rakendamisele kaasa aitamise eesmärgist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 73/2008 artiklis 2, peaks ühisettevõte koos kahe asutajaliikmega (komisjon ja EFPIA) tegema otsuse aga ka selle kohta, millist teavet avalikustada seitsmenda raamprogrammi kohta järjepidevalt koostatava üldise järelevalvealase aruandluse ning komisjoni muude aruandlusvahendite tarbeks.

Varasemate tähelepanekute järelkontroll

| 27. | 2012. aastal viidi lõpule talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamine. |
| --- | --- |

27.

2012. aastal viidi lõpule talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamine.

| 28. | Peaarvepidaja teavitas raamatupidamissüsteemi heakskiitmisest 27. septembril 2012 ja enamikku tuvastatud puudustest oli aasta lõpuks lahendama asutud. Raamatupidamissüsteemi heakskiitmine ei hõlma aga veel järelauditite tulemusi. |
| --- | --- |

28.

Peaarvepidaja teavitas raamatupidamissüsteemi heakskiitmisest 27. septembril 2012 ja enamikku tuvastatud puudustest oli aasta lõpuks lahendama asutud. Raamatupidamissüsteemi heakskiitmine ei hõlma aga veel järelauditite tulemusi.

| 29. | Juhatus kiitis mitterahalise toetuse hindamise metoodika (16) heaks 11. novembril 2011. Mitterahaline toetus tõendatakse eelkontrolli ja järelauditite käigus. 2012. aastal kiideti heaks 14 esimest mitterahalise toetuse kinnitatud meetodit ja alustati kolme esimest järelauditit, mis hõlmavad mitterahalist toetust. |
| --- | --- |

29.

Juhatus kiitis mitterahalise toetuse hindamise metoodika (16) heaks 11. novembril 2011. Mitterahaline toetus tõendatakse eelkontrolli ja järelauditite käigus. 2012. aastal kiideti heaks 14 esimest mitterahalise toetuse kinnitatud meetodit ja alustati kolme esimest järelauditit, mis hõlmavad mitterahalist toetust.

| 30. | Ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikli 12 lõikes 5 ei kajastata kontrollikoja õigust auditeerida EFPIA ettevõtete mitterahalist toetust, ehkki see on kantud ühisettevõtte finantsaruannetesse. Sellise toetuse maht on ühisettevõtte tegevusaja vältel hinnanguliselt üks miljard eurot. |
| --- | --- |

30.

Ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikli 12 lõikes 5 ei kajastata kontrollikoja õigust auditeerida EFPIA ettevõtete mitterahalist toetust, ehkki see on kantud ühisettevõtte finantsaruannetesse. Sellise toetuse maht on ühisettevõtte tegevusaja vältel hinnanguliselt üks miljard eurot.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

2

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on keskne roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikli 11 lõikes 4 sätestatakse, et mitterahaline toetus on „EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate mitterahaline toetus ressursside (nagu personal, seadmed, äratarvitatav kaup jne) näol”. Teadusuuringutega tegelevate ettevõtete toetuse väärtus on vähemalt sama suur kui liidu rahaline toetus.

4

(5)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikli 11 lõikes 5 sätestatakse, et „EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad osalevad ravimitootjad ei saa IMI ühisettevõttelt ühegi tegevuse jaoks mingit rahalist toetust”.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

8

(9)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

(10)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

10

(11)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et „IMI ühisettevõte teeb tema rahastatavates teadusuuringutes osalejate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”. Järelauditite käigus võidakse avastada rahastamiskõlbmatuid kulusid, mida toetusesaajad on hüvitamiseks esitanud. Rahastamiskõlbmatute kulude tagastamiseks alustatakse sissenõudemenetlusi.

11

(12)  Lõpuleviidud järelauditid vastavad esimesele esinduslikule valimile, mis moodustati 60-st 2011. aasta lõpus alustatud ja 2013. aastal lõpetatud auditist. Teise esinduslikku valimisse, mis põhineb ühisettevõtte rahalisel osalusel seoses ajavahemikus juuli 2011 – november 2012 heakskiidetud väljamaksetaotlustega, kuuluvad järelauditid on pooleli ja seetõttu lõplikud tulemused puuduvad.

12

(13)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185.

13

(14)  Seitsmenda raamprogrammi järelevalvearuanded: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

14

(15)  2012. aasta oktoobris ja 2013. aasta märtsis andis ühisettevõte oma teadusuuringute alaste väljundite kohta teavet käimasolevate projektide bibliomeetrilistes analüüsides.

15

(16)  Mitterahaline toetus on ühisettevõtte tegevustes osalevate juriidiliste isikute rahastamiskõlblikud kulud, mida ühisettevõte ei hüvita.

16

---

LISA

Innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:






  — | toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks.

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

—

toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks;

| — | toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi; |
| --- | --- |

—

toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi;

| — | tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega; |
| --- | --- |

—

tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega;

| — | toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

—

toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu;

| — | edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

—

edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Juhtimine

Ühisettevõtte organid on juhatus, tegevdirektor ja teaduskomitee. Juhatusse kuulub kümme liiget, kes esindavad võrdselt ühisettevõtte kahte asutajaliiget: Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liitu (EFPIA). Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning teda toetab täitevamet. Teaduskomitee on juhatuse nõuandev organ. Ühisettevõtet toetab ka kaks ettevõttevälist nõuandvat organit: IMI riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum.

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve
   (1)

Kulukohustuste assigneeringud: 373 763 361 eurot

Maksete assigneeringud: 113 209 163 eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012. a.

36 ametikohta ametikohtade loetelus (29 ajutist ja 7 lepingulist töötajat), millest 35 oli täidetud. 80 % personalist on suunatud otseselt põhitegevuse toetamisele.

2012. aasta tegevused ja teenused

Vt ühisettevõtte 2012. aasta tegevusaruanne, mis avaldatakse aadressil www.imi.europa.eu

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

(1)  Hõlmab 2011. aastast üle kantud assigneeringuid.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

| 13. | Ühisettevõttel IMI (edaspidi „ühisettevõte”) on hea meel kontrollikoja positiivse järelduse üle ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ainsa erandina ühisettevõtte poolt esimeste järelauditite käigus avastatud olulised vead seoses esimese projektikonkursi taotluste vahemaksetega, mis tehti enne käsitletavat eelarveaastat.
  Kontrollikoja märkusega arvamuse alusena kasutatud hinnanguline esinduslik veamäär 5,82 % ja vigade hinnanguline jääkmäär 3,64 % põhinevad 56 auditil, mis hõlmavad esimest 65 väljamaksetaotlust, mis rahuldati 2010. ja 2011. aastal, kui ühisettevõtte alles alustas tegevust. Peale selle:






  a) | 2010. ja 2011. aasta väljamaksetaotluste auditeerimisel avastatud finantsvigadest valdava osa korral olid korrigeerimist vajavad summad suhteliselt väikesed (alla 5 000 euro ühisettevõtte kasuks) ning tulenesid selgesti eeskirjade vääriti mõistmisest või toetuslepingute sätete üksikasjade mittemärkamisest. Pealegi olid auditid kavandatud nii, et nendes keskenduti enamasti Euroopa Liidu uurimisprogrammide uutele või auditeerimata abisaajatele. Selliste auditite korral võib eeldada suuremat veamäära. |
| --- | --- | --- |

13.

Ühisettevõttel IMI (edaspidi „ühisettevõte”) on hea meel kontrollikoja positiivse järelduse üle ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ainsa erandina ühisettevõtte poolt esimeste järelauditite käigus avastatud olulised vead seoses esimese projektikonkursi taotluste vahemaksetega, mis tehti enne käsitletavat eelarveaastat.

Kontrollikoja märkusega arvamuse alusena kasutatud hinnanguline esinduslik veamäär 5,82 % ja vigade hinnanguline jääkmäär 3,64 % põhinevad 56 auditil, mis hõlmavad esimest 65 väljamaksetaotlust, mis rahuldati 2010. ja 2011. aastal, kui ühisettevõtte alles alustas tegevust. Peale selle:

a)

2010. ja 2011. aasta väljamaksetaotluste auditeerimisel avastatud finantsvigadest valdava osa korral olid korrigeerimist vajavad summad suhteliselt väikesed (alla 5 000 euro ühisettevõtte kasuks) ning tulenesid selgesti eeskirjade vääriti mõistmisest või toetuslepingute sätete üksikasjade mittemärkamisest. Pealegi olid auditid kavandatud nii, et nendes keskenduti enamasti Euroopa Liidu uurimisprogrammide uutele või auditeerimata abisaajatele. Selliste auditite korral võib eeldada suuremat veamäära.

| b) | Hinnanguline veamäär ei kajasta abisaajatele 2012. aastal tehtud vahemaksete auditite tulemusi; neile vahemaksetele tehakse 2013. aastal 40 järelauditit, mis moodustavad uue esindusliku valimi, ja esimesi esialgseid tulemusi on oodata aasta lõpus. Need uued auditid hõlmavad suuremat taotluste ja abisaajate arvu, sealhulgas teise projektikonkursi projektide esimesi taotlusi ning esimese projektikonkursi projektide teist ja kolmandat aruandeperioodi. |
| --- | --- |

b)

Hinnanguline veamäär ei kajasta abisaajatele 2012. aastal tehtud vahemaksete auditite tulemusi; neile vahemaksetele tehakse 2013. aastal 40 järelauditit, mis moodustavad uue esindusliku valimi, ja esimesi esialgseid tulemusi on oodata aasta lõpus. Need uued auditid hõlmavad suuremat taotluste ja abisaajate arvu, sealhulgas teise projektikonkursi projektide esimesi taotlusi ning esimese projektikonkursi projektide teist ja kolmandat aruandeperioodi.

| c) | Ühisettevõte on pärast seda võtnud mitmeid konkreetseid ennetus- ja järelevalvemeetmeid, et vähendada tavalisi vigu ja minimeerida toetuste haldamise riske. Need meetmed on olnud muu hulgas järgmised:






  i) | ettevõttesisese eelkontrollipoliitika ja vahemaksete suhtes esimese kahe tegevusaasta kogemuste põhjal rakendatavate menetluste läbivaatamine ja tõhustamine; |
| --- | --- | --- |

c)

Ühisettevõte on pärast seda võtnud mitmeid konkreetseid ennetus- ja järelevalvemeetmeid, et vähendada tavalisi vigu ja minimeerida toetuste haldamise riske. Need meetmed on olnud muu hulgas järgmised:

i)

ettevõttesisese eelkontrollipoliitika ja vahemaksete suhtes esimese kahe tegevusaasta kogemuste põhjal rakendatavate menetluste läbivaatamine ja tõhustamine;

| ii) | ühisettevõtte näidistoetuslepingu õigeaegne läbivaatamine, mis on muutnud selgemaks toetuse õiguslikke tingimusi ja nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

ühisettevõtte näidistoetuslepingu õigeaegne läbivaatamine, mis on muutnud selgemaks toetuse õiguslikke tingimusi ja nõudeid;

| iii) | ühisettevõtte finantssuuniste kehtestamine 2012. aasta jaanuaris ja nende ajakohastamine 2013. aasta juunis, millega nähti osalejatele ja nende määratud sõltumatutele audiitoritele ette finantsaruannetele lisatavate kontrollitõendite esitamine ning mis sisaldavad ühisettevõtte näidistoetuslepingu sätete põhjalikku teavet ja suuniseid; |
| --- | --- |

iii)

ühisettevõtte finantssuuniste kehtestamine 2012. aasta jaanuaris ja nende ajakohastamine 2013. aasta juunis, millega nähti osalejatele ja nende määratud sõltumatutele audiitoritele ette finantsaruannetele lisatavate kontrollitõendite esitamine ning mis sisaldavad ühisettevõtte näidistoetuslepingu sätete põhjalikku teavet ja suuniseid;

| iv) | osalejatele sagedate finantsõpikodade korraldamine, kus keskendutakse vigade korduvatele põhjustele ja vältimisele, ning |
| --- | --- |

iv)

osalejatele sagedate finantsõpikodade korraldamine, kus keskendutakse vigade korduvatele põhjustele ja vältimisele, ning

| v) | integreeritud ärilahenduste kasutuselevõtt 2012. aastal ühisettevõtte teabe esitamise ja projektijuhtimise IT-erivahendi SOFIA abil (Submission OF Information Application), millega saab väljamaksetaotlusi elektrooniliselt esitada ja kontrollida, vähendades sellega vigade esinemist. |
| --- | --- |

v)

integreeritud ärilahenduste kasutuselevõtt 2012. aastal ühisettevõtte teabe esitamise ja projektijuhtimise IT-erivahendi SOFIA abil (Submission OF Information Application), millega saab väljamaksetaotlusi elektrooniliselt esitada ja kontrollida, vähendades sellega vigade esinemist.

Samal ajal on ühisettevõte võtnud kasutusele asjakohased kontrollimehhanismid, et tagada esimestes valminud järelauditites avastatud ühisettevõtte kasuks tehtud vigade nõuetekohane parandamine. Seda tehakse süstemaatiliselt kas tagasimaksenõudega või tulevase makse tasaarvestusega. Samuti ekstrapoleeritakse süstemaatilisi vigu ka ühe ja sama auditeeritud abisaaja esitatud auditeerimata väljamaksetaotlustele.

Peale selle on ühisettevõte jätkanud mahukat iga-aastast järelauditite programmi, mis hõlmab kooskõlas juhatuse heaks kiidetud järelauditistrateegiaga 40 % eelmisel aastal tehtud vahemaksete koguväärtusest. Need auditid on olnud väga tõhusaks ja usaldusväärseks aluseks vahemaksete üldise korrektsuse ja seaduslikkuse mitmeaastasel hindamisel ja jälgimisel ning auditeeritud taotluste vigade avastamisel ja parandamisel. Ühisettevõte jätkab tihedat koostööd Euroopa Komisjoni ja selle asutustega, kes osalevad seitsmenda raamprogrammi elluviimises, ning jagab teavet ühiste abisaajate kohta, et optimeerida auditi ulatust ja tõhusalt maandada mittevastavuse riski.

Ühisettevõte haldab jätkuvalt rahastamistegevust projektides osalejate usaldamise põhimõttel, tagades ühtlasi piisava kontrolli ja vastutuse. Riskipõhised ennetus- ja parandusmeetmed, mida ühisettevõte on juba võtnud, annavad piisava aluse usaldusväärsele finantsjuhtimisele ja abisaajatele tehtavates vahemaksetes vigade esinemise riski järkjärgulisele vähendamisele mitme aasta jooksul. See tasakaalustatud lähenemisviis aitab tagada ka ühisettevõtte projektide edukuse, sest paljud neist annavad juba muljetavaldavaid või paljutõotavaid tulemusi, nii patsientide kui ka kogu ühiskonna huvides.

Et paljude projektide, eelkõige 3.–8. projektikonkursi projektide elluviimiseks alles hakatakse tegema kulutusi, on ühisettevõtte meetmete täielik mõju näha alles pikemas perspektiivis, kui esitatakse suurema arvu projektide väljamaksetaotlused ja järelauditid hõlmavad suuremat osa abisaajatest.

| 17. | Eelarve põhineb kinnitatud finantsselgitustel ja selle täitmisel lähtuti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest. Jooksvate kuludena eelarvesse kantud vahendid ei läinud kaduma ja kasutamata vahendid Euroopa Komisjonilt kanti üle uurimistegevustele. Samuti on oluline pidada meeles, et eelarve jooksvatest kuludest 50 % rahastatakse Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu (EPFIA) kaudu. |
| --- | --- |

17.

Eelarve põhineb kinnitatud finantsselgitustel ja selle täitmisel lähtuti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest. Jooksvate kuludena eelarvesse kantud vahendid ei läinud kaduma ja kasutamata vahendid Euroopa Komisjonilt kanti üle uurimistegevustele. Samuti on oluline pidada meeles, et eelarve jooksvatest kuludest 50 % rahastatakse Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu (EPFIA) kaudu.

| 19. | 2013. aastal on võetud tõhusaid meetmeid, et suurendada ja kiirendada Euroopa Liidu rahastamiskohustust ja sellele vastavaid Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu liikmete mitterahalisi toetusi mitme projektikonkursi korraldamise kaudu kogu aasta jooksul. |
| --- | --- |

19.

2013. aastal on võetud tõhusaid meetmeid, et suurendada ja kiirendada Euroopa Liidu rahastamiskohustust ja sellele vastavaid Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu liikmete mitterahalisi toetusi mitme projektikonkursi korraldamise kaudu kogu aasta jooksul.

| 20. | Ühisettevõte nõustub kontrollikoja hinnanguga sisekontrollisüsteemide kohta. Ühisettevõte on loonud põhjaliku, tõhusa ja usaldusväärse sisekontrollisüsteemi. See hõlmab poliitika ja menetluste süstemaatilist läbivaatamist ja ajakohastamist vastavalt sisekontrolli prioriteetidele, mille juhtkond on kindlaks määranud enne aasta algust. Kontrollikoja tähelepanekud kajastavad ühisettevõtte 2013. aasta prioriteete, mis täidetakse nõuetekohaselt aasta lõpuks. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõte nõustub kontrollikoja hinnanguga sisekontrollisüsteemide kohta. Ühisettevõte on loonud põhjaliku, tõhusa ja usaldusväärse sisekontrollisüsteemi. See hõlmab poliitika ja menetluste süstemaatilist läbivaatamist ja ajakohastamist vastavalt sisekontrolli prioriteetidele, mille juhtkond on kindlaks määranud enne aasta algust. Kontrollikoja tähelepanekud kajastavad ühisettevõtte 2013. aasta prioriteete, mis täidetakse nõuetekohaselt aasta lõpuks.

| 22. | Probleemi olemasolu lõppes, kui 30. septembril 2013 avaldati Euroopa Komisjoni delegeeritud õigusakt, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud näidisfinantsmäärust asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel. Ühisettevõtte finantseeskirju muudetakse vastavalt. |
| --- | --- |

22.

Probleemi olemasolu lõppes, kui 30. septembril 2013 avaldati Euroopa Komisjoni delegeeritud õigusakt, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud näidisfinantsmäärust asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel. Ühisettevõtte finantseeskirju muudetakse vastavalt.

| 23. | Euroopa Komisjoni siseauditi talituse lõplik auditiaruanne sisaldas 11 soovitust, kuidas ühisettevõte saab iga probleemi lahendada. Ühisettevõte võttis kõigi soovituste põhjal konkreetsed meetmed ja rakendas need Euroopa Kontrollikoja välitööde käigus 2012. aasta augustist 2013. aasta juulini. Siseauditi talitus kontrollis sel ajavahemikul 10 soovitust 11st ja luges need täidetuks; viimase soovituse täidetuse üle otsustatakse pärast ühisettevõtte meetmete kohapealset kontrolli. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Komisjoni siseauditi talituse lõplik auditiaruanne sisaldas 11 soovitust, kuidas ühisettevõte saab iga probleemi lahendada. Ühisettevõte võttis kõigi soovituste põhjal konkreetsed meetmed ja rakendas need Euroopa Kontrollikoja välitööde käigus 2012. aasta augustist 2013. aasta juulini. Siseauditi talitus kontrollis sel ajavahemikul 10 soovitust 11st ja luges need täidetuks; viimase soovituse täidetuse üle otsustatakse pärast ühisettevõtte meetmete kohapealset kontrolli.

| 26. | Ühisettevõte on kontrollikoja tähelepaneku peale juba meetmeid võtnud. Üldise järelevalvearuandluse nõuded on kindlaks määratud ja andmed esitati 2013. aasta septembris Euroopa Komisjonile nende lisamiseks andmebaasi CORDA. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõte on kontrollikoja tähelepaneku peale juba meetmeid võtnud. Üldise järelevalvearuandluse nõuded on kindlaks määratud ja andmed esitati 2013. aasta septembris Euroopa Komisjonile nende lisamiseks andmebaasi CORDA.

| 28. | Seoses kontrollikoja märkustega arvestussüsteemi heakskiitmise ulatuse kohta juhib ühisettevõtte tähelepanu asjaolule, et järelauditi tulemused rakendati 2013. aastal ja neid kajastatakse alles 2013. aasta raamatupidamisaruandes. |
| --- | --- |

28.

Seoses kontrollikoja märkustega arvestussüsteemi heakskiitmise ulatuse kohta juhib ühisettevõtte tähelepanu asjaolule, et järelauditi tulemused rakendati 2013. aastal ja neid kajastatakse alles 2013. aasta raamatupidamisaruandes.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/35

---

ARUANNE

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 369/05

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus... | 1–3 | 36 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave... | 4 | 36 |
| Kinnitav avaldus... | 5–12 | 36 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta... | 10 | 37 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta... | 11 | 37 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta... | 13–14 | 37 |
| Raamatupidamise aastaaruande esitusviis... | 13 | 37 |
| Eelarve täitmine... | 14 | 37 |
| Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta... | 15–23 | 37 |
| Põhitegevusega seotud hanked ja toetused... | 16–20 | 38 |
| Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve... | 21–23 | 39 |
| Muud küsimused... | 24–33 | 39 |
| Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika... | 24 | 39 |
| Liikmete osamaksete hilinemine... | 25 | 39 |
| Personalieeskirjade rakenduseeskirjad... | 26 | 40 |
| ELi toetus ITERi ehitusetapile... | 27–31 | 40 |
| Aasta tegevusaruanne... | 32 | 40 |
| Varasemate tähelepanekute järelkontroll... | 33 | 40 |
| Asukohariigi leping... | 33 | 40 |

Punktid

Lk

Sissejuhatus...

1–3

36

Kinnitavat avaldust toetav teave...

4

36

Kinnitav avaldus...

5–12

36

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta...

10

37

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta...

11

37

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta...

13–14

37

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis...

13

37

Eelarve täitmine...

14

37

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta...

15–23

37

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused...

16–20

38

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve...

21–23

39

Muud küsimused...

24–33

39

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika...

24

39

Liikmete osamaksete hilinemine...

25

39

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad...

26

40

ELi toetus ITERi ehitusetapile...

27–31

40

Aasta tegevusaruanne...

32

40

Varasemate tähelepanekute järelkontroll...

33

40

Asukohariigi leping...

33

40

SISSEJUHATUS

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Peamisi tuumasünteesirajatisi arendatakse Prantsusmaal Cadarache’is ja ühisettevõtte peakorter asub Barcelonas.

| 2. | Ühisettevõtte ülesanded on järgmised (3):






  a) | anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4); |
| --- | --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ülesanded on järgmised (3):

a)

anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4);

| b) | anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (31. detsembri 2012. aasta seisuga: Šveits). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euratom, mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (31. detsembri 2012. aasta seisuga: Šveits).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 4. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 5. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

5.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 6. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (7) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

6.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (7) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 7. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

8.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2012 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Raamatupidamise aastaaruande esitusviis

| 13. | Finantsaruannete lisade punktis 4.3.1.1 „ITERi hankekokkulepped ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga” esitatud tabel ja teave kajastavad selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Ei näidata aga, millises etapis pooleliolevad tööd on. Selline teave on väga oluline, näitamaks ühisettevõtte siiani elluviidud tegevuste seisukorda, mis puudutab ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankekokkuleppeid. |
| --- | --- |

13.

Finantsaruannete lisade punktis 4.3.1.1 „ITERi hankekokkulepped ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga” esitatud tabel ja teave kajastavad selle ajani sõlmitud hankekokkuleppeid (3. tulp) ja tasutud hankekokkuleppeid (4. tulp). Ei näidata aga, millises etapis pooleliolevad tööd on. Selline teave on väga oluline, näitamaks ühisettevõtte siiani elluviidud tegevuste seisukorda, mis puudutab ITERi rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud hankekokkuleppeid.

Eelarve täitmine

| 14. | Olemasolevate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,9 % ja 94,5 %. 2012. aasta esialgses eelarves kajastatud maksete assigneeringute kasutusmäär oli aga 71 % (10). Põhitegevuseks kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutest summas 1 440 miljonit eurot kasutati 55,4 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 44,6 % üldiste kulukohustuste kaudu. |
| --- | --- |

14.

Olemasolevate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,9 % ja 94,5 %. 2012. aasta esialgses eelarves kajastatud maksete assigneeringute kasutusmäär oli aga 71 % (10). Põhitegevuseks kasutada olnud kulukohustuste assigneeringutest summas 1 440 miljonit eurot kasutati 55,4 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 44,6 % üldiste kulukohustuste kaudu.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 15. | Kontrollikoda on varem märkinud, et ühisettevõtte sisekontrollisüsteemid ei olnud veel täielikult välja töötatud ja kasutusel. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele 2012. aastal tuleb ellu viia veel mitmeid parandusmeetmeid:






  — | juhtimissüsteem, mille abil regulaarselt kontrollida projektikulude prognooside kehtivust ja kulude kõrvalekalletest aru anda (vt punkt 29); |
| --- | --- | --- |

15.

Kontrollikoda on varem märkinud, et ühisettevõtte sisekontrollisüsteemid ei olnud veel täielikult välja töötatud ja kasutusel. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele 2012. aastal tuleb ellu viia veel mitmeid parandusmeetmeid:

—

juhtimissüsteem, mille abil regulaarselt kontrollida projektikulude prognooside kehtivust ja kulude kõrvalekalletest aru anda (vt punkt 29);

| — | alussüsteemide kinnitamine peaarvepidaja poolt algatati 2012. aastal, kuid aasta lõpus oli endiselt tegemata ühisettevõtte peamiste kontrollimehhanismide vahetu testimine tehingute tasandil. 2013. aastal sõlmis ühisettevõte lepingu ühe konsultatsioonifirmaga (11), et lõpule viia raamatupidamissüsteemi vastavuse kinnitamine. Üldine järeldus on, et ühisettevõtte raamatupidamissüsteem vastab eelarve peadirektoraadi juhistele, ühisettevõtte finantsmäärusele, tegevuspõhimõtetele ja menetlustele, kuid tuvastati ka puudusi (12); |
| --- | --- |

—

alussüsteemide kinnitamine peaarvepidaja poolt algatati 2012. aastal, kuid aasta lõpus oli endiselt tegemata ühisettevõtte peamiste kontrollimehhanismide vahetu testimine tehingute tasandil. 2013. aastal sõlmis ühisettevõte lepingu ühe konsultatsioonifirmaga (11), et lõpule viia raamatupidamissüsteemi vastavuse kinnitamine. Üldine järeldus on, et ühisettevõtte raamatupidamissüsteem vastab eelarve peadirektoraadi juhistele, ühisettevõtte finantsmäärusele, tegevuspõhimõtetele ja menetlustele, kuid tuvastati ka puudusi (12);

| — | tuleb parandada tehnilise heakskiidu aruannete ja finantsaruannete kohta esitatud kontrollitõendite järjepidevat kontrollimist enne makse tegemist (vt punktid 16–20); |
| --- | --- |

—

tuleb parandada tehnilise heakskiidu aruannete ja finantsaruannete kohta esitatud kontrollitõendite järjepidevat kontrollimist enne makse tegemist (vt punktid 16–20);

| — | 2012. aasta detsembris esitleti juhatusele toetuste ja tegevuslepingute põhjalikku kontrolli- ja järelevalvesüsteemi (vt punkt 23); |
| --- | --- |

—

2012. aasta detsembris esitleti juhatusele toetuste ja tegevuslepingute põhjalikku kontrolli- ja järelevalvesüsteemi (vt punkt 23);

| — | ühisettevõtte poolt siseauditite alusel vastu võetud tegevuskavu (13) ei ole täielikult ellu viidud. Hankekokkulepete ettevalmistamist käsitleva komisjoni siseauditi talituse aruande (14) kõik kümme soovitust on elluviimisel; |
| --- | --- |

—

ühisettevõtte poolt siseauditite alusel vastu võetud tegevuskavu (13) ei ole täielikult ellu viidud. Hankekokkulepete ettevalmistamist käsitleva komisjoni siseauditi talituse aruande (14) kõik kümme soovitust on elluviimisel;

| — | 2012. aasta juulis esitleti ühisettevõtte auditikomiteele ettevõtte riskijuhtimissüsteemi. Toodi välja kümme väga suure riskiga valdkonda (15). Riskimaandamismeetmeid ei ole veel võetud. |
| --- | --- |

—

2012. aasta juulis esitleti ühisettevõtte auditikomiteele ettevõtte riskijuhtimissüsteemi. Toodi välja kümme väga suure riskiga valdkonda (15). Riskimaandamismeetmeid ei ole veel võetud.

Põhitegevusega seotud hanked ja toetused

| 16. | Läbirääkimistega menetlused moodustasid 40 % (16) kõigist 2012. aastal algatatud põhitegevusega seotud hankemenetlustest (17) (2011. aastal 65 %). Ühisettevõte peab endiselt suurendama konkurentsivõimalusi seoses hankemenetlustega ja vähendama läbirääkimistega menetluste kasutamist (18). Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkumine menetluse kohta. |
| --- | --- |

16.

Läbirääkimistega menetlused moodustasid 40 % (16) kõigist 2012. aastal algatatud põhitegevusega seotud hankemenetlustest (17) (2011. aastal 65 %). Ühisettevõte peab endiselt suurendama konkurentsivõimalusi seoses hankemenetlustega ja vähendama läbirääkimistega menetluste kasutamist (18). Toetuste puhul saadi keskmiselt ainult üks pakkumine menetluse kohta.

| 17. | Ühisettevõtte sõlmitud toetuslepingutes puudub säte, mis vastaks Euroopa Komisjoni toetuslepingu näidise artiklile II.25 (19), millega nähakse ette rahalised karistused toetusesaajatele, kes on esitanud valeandmeid või jätnud oma kohustused olulisel määral täitmata. Ühe toetuslepingu puhul tunnistas ühisettevõte kaudsete kulude kogusumma rahastamiskõlblikuks, ehkki kontrollitõendi ulatus ei hõlmanud tarbekaupu (20). |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte sõlmitud toetuslepingutes puudub säte, mis vastaks Euroopa Komisjoni toetuslepingu näidise artiklile II.25 (19), millega nähakse ette rahalised karistused toetusesaajatele, kes on esitanud valeandmeid või jätnud oma kohustused olulisel määral täitmata. Ühe toetuslepingu puhul tunnistas ühisettevõte kaudsete kulude kogusumma rahastamiskõlblikuks, ehkki kontrollitõendi ulatus ei hõlmanud tarbekaupu (20).

| 18. | Ühisettevõte ei ole välja arendanud sisemenetlust, mille abil süstemaatiliselt hinnata makse tegemise riski mittevastavuse aruande läbivaatamise ajal. Ühe tegevuslepinguga seotud makse puhul kinnitas ühisettevõte arve kui maksmisele kuuluva, ehkki tehnilise heakskiidu aruandes, mille läbivaatamine oli ITERi organisatsioonis makse tegemise hetkel veel pooleli, juhiti tähelepanu olulisele mittevastavusele. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte ei ole välja arendanud sisemenetlust, mille abil süstemaatiliselt hinnata makse tegemise riski mittevastavuse aruande läbivaatamise ajal. Ühe tegevuslepinguga seotud makse puhul kinnitas ühisettevõte arve kui maksmisele kuuluva, ehkki tehnilise heakskiidu aruandes, mille läbivaatamine oli ITERi organisatsioonis makse tegemise hetkel veel pooleli, juhiti tähelepanu olulisele mittevastavusele.

| 19. | Ühiste hankemenetluste suhtes ei ole ühisettevõte veel kehtestanud asjakohaseid kriteeriume, mille alusel kontrollida, kas teise hankija hanke-eeskirjad vastavad tema enda omadele, nagu on ette nähtud ühisettevõtte rakenduseeskirjade artiklis 83 (21). |
| --- | --- |

19.

Ühiste hankemenetluste suhtes ei ole ühisettevõte veel kehtestanud asjakohaseid kriteeriume, mille alusel kontrollida, kas teise hankija hanke-eeskirjad vastavad tema enda omadele, nagu on ette nähtud ühisettevõtte rakenduseeskirjade artiklis 83 (21).

| 20. | Viies auditeeritud põhitegevusega seotud hankemenetluses tuvastati järgmised puudused:






  — | kahe hankemenetluse puhul ei avaldanud ühisettevõte lepingu kohta eelteadet, ehkki komisjoni hangete käsiraamatus soovitatakse seda teha, et suurendada nähtavust ja konkurentsi; |
| --- | --- | --- |

20.

Viies auditeeritud põhitegevusega seotud hankemenetluses tuvastati järgmised puudused:

—

kahe hankemenetluse puhul ei avaldanud ühisettevõte lepingu kohta eelteadet, ehkki komisjoni hangete käsiraamatus soovitatakse seda teha, et suurendada nähtavust ja konkurentsi;

| — | ühe hankemenetluse puhul ei kontrollitud andmeid enne lepingu sõlmimist varajase hoiatamise süsteemis (kus muu hulgas näidatakse, kas asjassepuutuv füüsiline või juriidiline isik on olukorras, mis nõuab ta menetlusest kõrvalejätmist), sest ühisettevõttel puudus sel hetkel süsteemile juurdepääs; |
| --- | --- |

—

ühe hankemenetluse puhul ei kontrollitud andmeid enne lepingu sõlmimist varajase hoiatamise süsteemis (kus muu hulgas näidatakse, kas asjassepuutuv füüsiline või juriidiline isik on olukorras, mis nõuab ta menetlusest kõrvalejätmist), sest ühisettevõttel puudus sel hetkel süsteemile juurdepääs;

| — | ühel juhul tegi ühisettevõte ettemakse 10 % väärtuses kogusummast, ehkki ühisettevõttele esitatud pakkumuse tagatise oli väljastanud kommertspank, mis ei vastanud lepingus ette nähtud BBB reitingule; |
| --- | --- |

—

ühel juhul tegi ühisettevõte ettemakse 10 % väärtuses kogusummast, ehkki ühisettevõttele esitatud pakkumuse tagatise oli väljastanud kommertspank, mis ei vastanud lepingus ette nähtud BBB reitingule;

| — | kahe menetluse puhul olid kuluprognoosid suurel määral alahinnatud (22). See näitab, kui keeruline on ühisettevõttel prognoosida ELi osalust ITERi projekti ehitusetapis (vt punktid 28–31). |
| --- | --- |

—

kahe menetluse puhul olid kuluprognoosid suurel määral alahinnatud (22). See näitab, kui keeruline on ühisettevõttel prognoosida ELi osalust ITERi projekti ehitusetapis (vt punktid 28–31).

Põhitegevusega seotud hankelepingute ja toetuste üldine kontroll ning järelevalve

| 21. | Ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi, (23) mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (24). |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi, (23) mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (24).

| 22. | Ühisettevõte külastas toetuste finants- ja vastavusalase järelkontrolli eesmärgil kuut toetusesaajat, kellega oli sõlmitud toetusleping. Kontrollikäikudel tuvastatud vead moodustasid 1,3 % auditeeritud väljamaksetaotluste koguväärtusest (8,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõte külastas toetuste finants- ja vastavusalase järelkontrolli eesmärgil kuut toetusesaajat, kellega oli sõlmitud toetusleping. Kontrollikäikudel tuvastatud vead moodustasid 1,3 % auditeeritud väljamaksetaotluste koguväärtusest (8,3 miljonit eurot).

| 23. | Kontrollikoja varasemate tähelepanekute alusel esitas ühisettevõte 2012. aasta novembris ühisettevõtte auditikomiteele ning 2012. aasta detsembris juhatusele kaks dokumenti üldise kontrolli- ja järelevalvestrateegia ning mitmeaastase järelkontrollistrateegia kohta, millega laiendati kvaliteediauditite ulatust tegevuslepingute rahaliste aspektide kontrollimisele. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoja varasemate tähelepanekute alusel esitas ühisettevõte 2012. aasta novembris ühisettevõtte auditikomiteele ning 2012. aasta detsembris juhatusele kaks dokumenti üldise kontrolli- ja järelevalvestrateegia ning mitmeaastase järelkontrollistrateegia kohta, millega laiendati kvaliteediauditite ulatust tegevuslepingute rahaliste aspektide kontrollimisele.

MUUD KÜSIMUSED

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

| 24. | Juhatus võttis 28. märtsil 2012 vastu ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika ning 29. juunil 2012 poliitika üksikasjalikud rakenduseeskirjad. 10. ja 11. detsembril 2012 võttis juhatus vastu ühisettevõtte tootmisharu poliitika. Kava, mille alusel süstemaatiliselt intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise eeskirjade ning ühisettevõtte tootmisharu poliitika järgimist kontrollida ja selle kohta aru anda, ei ole veel ellu viidud. |
| --- | --- |

24.

Juhatus võttis 28. märtsil 2012 vastu ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika ning 29. juunil 2012 poliitika üksikasjalikud rakenduseeskirjad. 10. ja 11. detsembril 2012 võttis juhatus vastu ühisettevõtte tootmisharu poliitika. Kava, mille alusel süstemaatiliselt intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise eeskirjade ning ühisettevõtte tootmisharu poliitika järgimist kontrollida ja selle kohta aru anda, ei ole veel ellu viidud.

Liikmete osamaksete hilinemine

| 25. | 2012. aastal hilinesid kaheksa liikme osamaksed kogusummas 1,2 miljonit eurot 15 päeva kuni neli kuud. |
| --- | --- |

25.

2012. aastal hilinesid kaheksa liikme osamaksed kogusummas 1,2 miljonit eurot 15 päeva kuni neli kuud.

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad

| 26. | Ühisettevõte ei ole veel vastu võtnud kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju, (25) nagu näeb ette ühisettevõtte põhikirja lisa artikli 10 lõige 2. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõte ei ole veel vastu võtnud kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju, (25) nagu näeb ette ühisettevõtte põhikirja lisa artikli 10 lõige 2.

ELi toetus ITERi ehitusetapile

| 27. | Nõukogu 7. juulil 2010 vastu võetud järeldustes (26) ITERi staatuse ja võimaliku edasise tegevuse kohta kiideti heaks 6,6 miljardi euro suurune lõppsumma. |
| --- | --- |

27.

Nõukogu 7. juulil 2010 vastu võetud järeldustes (26) ITERi staatuse ja võimaliku edasise tegevuse kohta kiideti heaks 6,6 miljardi euro suurune lõppsumma.

| 28. | Siseaudiitori 13. jaanuari 2012. aasta aruandes ITERi projekti hanke-eelsete toimingute kohta märgiti, et: i) kummaski tolleks ajaks tehtud kuluprognoosis ei eritletud ITERi ehitusetapile eraldatud ELi osalust lepingute kaupa; ii) ühisettevõte oli avatud märkimisväärsetele finantsriskidele, mis tulenesid toorainehindade tõusust; iii) ühisettevõttel puudus veel vahend, mille abil järjepidevalt kontrollida prognooside kehtivust ja võimalikest kulude kõrvalekalletest aru anda. |
| --- | --- |

28.

Siseaudiitori 13. jaanuari 2012. aasta aruandes ITERi projekti hanke-eelsete toimingute kohta märgiti, et: i) kummaski tolleks ajaks tehtud kuluprognoosis ei eritletud ITERi ehitusetapile eraldatud ELi osalust lepingute kaupa; ii) ühisettevõte oli avatud märkimisväärsetele finantsriskidele, mis tulenesid toorainehindade tõusust; iii) ühisettevõttel puudus veel vahend, mille abil järjepidevalt kontrollida prognooside kehtivust ja võimalikest kulude kõrvalekalletest aru anda.

| 29. | Euroopa konkurentsivõime nõukogule esitatud 2012. aasta septembri eduaruandes rõhutas ühisettevõte, et kulude puhul esineb 180–250 miljoni euro suurune kõrvalekallete risk, mis moodustab 3 % projekti viimasest kuluprognoosist summas 6,6 miljardit eurot. |
| --- | --- |

29.

Euroopa konkurentsivõime nõukogule esitatud 2012. aasta septembri eduaruandes rõhutas ühisettevõte, et kulude puhul esineb 180–250 miljoni euro suurune kõrvalekallete risk, mis moodustab 3 % projekti viimasest kuluprognoosist summas 6,6 miljardit eurot.

| 30. | 13. juunil 2013 viis ühisettevõte lõpule projekti ehitusetapile antava ELi toetuse kuluprognoosi ajakohastamise. Selle tulemusel on praegune kulude kasvu risk hinnatud 290 miljonile eurole, mis moodustab 4,4 % nõukogu heakskiidetud eelarvest. Ühisettevõtte sõnul on ITERi projekti komponentide kulud märgatavalt tõusnud. Need on peamiselt seotud süsteemi tehnilise projekteerimise ja konfiguratsiooni haldamisega kogu ITERi projekti tasandil. Samuti peab ühisettevõte praegust ITERi ajakava ebarealistlikuks. |
| --- | --- |

30.

13. juunil 2013 viis ühisettevõte lõpule projekti ehitusetapile antava ELi toetuse kuluprognoosi ajakohastamise. Selle tulemusel on praegune kulude kasvu risk hinnatud 290 miljonile eurole, mis moodustab 4,4 % nõukogu heakskiidetud eelarvest. Ühisettevõtte sõnul on ITERi projekti komponentide kulud märgatavalt tõusnud. Need on peamiselt seotud süsteemi tehnilise projekteerimise ja konfiguratsiooni haldamisega kogu ITERi projekti tasandil. Samuti peab ühisettevõte praegust ITERi ajakava ebarealistlikuks.

| 31. | Sellega seoses olid viiest auditeeritud põhitegevusega seotud hankemenetlusest kahe prognoositud kulud olulisel määral alahinnatud (vt punkt 20). |
| --- | --- |

31.

Sellega seoses olid viiest auditeeritud põhitegevusega seotud hankemenetlusest kahe prognoositud kulud olulisel määral alahinnatud (vt punkt 20).

Aasta tegevusaruanne

| 32. | Vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse artiklile 43 kajastatakse aasta tegevusaruandes ühisettevõtte tegevuse tulemusi võrrelduna seatud eesmärkidega, tegevusega seotud riske, ressursside kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Ühisettevõtte 2012. aasta tegevusaruanne ei sisalda aga ajakohast teavet riskide kohta, mis seonduvad kõrvalekalletega heakskiidetud 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest, sest uuendatud kuluprognoos ei olnud selleks ajaks veel valmis (vt punkt 30). |
| --- | --- |

32.

Vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse artiklile 43 kajastatakse aasta tegevusaruandes ühisettevõtte tegevuse tulemusi võrrelduna seatud eesmärkidega, tegevusega seotud riske, ressursside kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tõhusust ja mõjusust. Ühisettevõtte 2012. aasta tegevusaruanne ei sisalda aga ajakohast teavet riskide kohta, mis seonduvad kõrvalekalletega heakskiidetud 6,6 miljardi euro suurusest eelarvest, sest uuendatud kuluprognoos ei olnud selleks ajaks veel valmis (vt punkt 30).

Varasemate tähelepanekute järelkontroll

Asukohariigi leping

| 33. | Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. Auditi tegemise ajaks (aprill 2013) ei olnud see veel toimunud. |
| --- | --- |

33.

Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. Auditi tegemise ajaks (aprill 2013) ei olnud see veel toimunud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

International Thermonuclear Experimental Reactor

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

3

Lisas

(4)  ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsioon loodi oktoobris 2007 esialgseks 35-aastaseks perioodiks, et viia ellu projekt ITER, mille eesmärk on tõestada, et termotuumasünteesi kasutamine elektrienergia tootmisel on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Liikmed on Euratom, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

4

(5)  Kontrollikoda sai raamatupidamise aastaaruande 1. juulil 2013 ja selle paranduse 8. oktoobril 2013. Raamatupidamise aastaaruanne sisaldab bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

6

(7)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

9

(10)  Algne maksete assigneeringute eelarve oli 503 miljonit eurot. 28. märtsi ja 11. detsembri 2012. aasta paranduseelarvetega vähendati summat 377 miljoni euroni (sisaldab 2011. aastast üle kantud sihtotstarbelisi tulusid summas 32,9 miljonit eurot).

10

(11)  Ehkki konsultatsioonifirma aruanne annab lisaväärtust, vastutab raamatupidamissüsteemide kinnitamise eest peaarvepidaja, nagu on sätestatud ühisettevõtte finantsmääruse artiklis 46.

11

(12)  Muude puuduste hulgas tuuakse aruandes välja, et siseaudiitori, komisjoni siseauditi talituse ja kontrollikoja aruannete alusel koostatud tegevuskavades seatud tähtajad on paljude tegevuste puhul ületatud, ilma et tegevus oleks täielikult ellu viidud. Samuti tõdeti, et kohaliku aruandluse portaal (DWH) ei võimalda veel raamatupidamisandmete ja projektijuhtimissüsteemi andmete mõjusat võrdlemist.

12

(13)  Raha liikumist, toetuste haldamist, eksperdilepinguid, põhitegevusega seotud hangete ettevalmistamist ja ITERi ehitisi puudutavaid hankeid kajastavate siseauditite põhjal koostatud tegevuskavad võttis ühisettevõte vastu vastavalt 30. juunil 2010, 14. veebruaril 2011, 19. novembril 2011, 1. märtsil 2012 ja 21. septembril 2012.

13

(14)  Komisjoni siseauditi talituse 7. novembri 2012. aasta aruanne hankekokkulepete kohta.

14

(15)  Muu hulgas: eelarve madal täimismäär, konkurentsi puudumine põhitegevusega seotud hangete puhul, ITERi organisatsioonilt laekuvate andmete hilinemine.

15

(16)  Sellest 25 % võib pidada erandlikeks läbirääkimistega menetlusteks, kuna lepingu hinnanguline väärtus ületas 250 000 eurot.

16

(17)  50st 2012. aastal algatatud põhitegevusega seotud hankemenetlusest 20 olid läbirääkimistega menetlused.

17

(18)  Hankeid käsitleva komisjoni käsiraamatu kohaselt peaksid läbirääkimistega menetlused olema pigem erand kui reegel.

18

(19)  Rahalisi karistusi käsitlevas artiklis II.25 sätestatakse, et: „1) toetusesaajate suhtes, kes on süüdi valeandmete esitamises või on jätnud oma käesolevast toetuslepingust tulenevad kohustused olulisel määral täitmata, kohaldatakse rahalisi karistusi 2–10 % ulatuses toetusesaajale makstud [liidu] [Euratomi] rahalise toetuse väärtusest. Karistuse määra võib tõsta 4–20 protsendini korduva rikkumise korral viie aasta jooksul pärast esimest rikkumist.”

19

(20)  Tarbekaubaartikkel, mida polnud võimalik kvantifitseerida ega tõendada, moodustas osa toetusesaaja deklareeritud kaudsetest kuludest kogusummas 0,76 miljonit eurot.

20

(21)  Ühisettevõtte finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 83 lõigete 1 ja 2 kohaselt kohaldatakse ühisettevõtte ja mõne teise hankija ühise hankemenetluse suhtes ühisettevõtte hanke-eeskirju. Kui teisele hankijale kuuluv või tema poolt hallatav osa moodustab 50 % või rohkem lepingu hinnangulisest koguväärtusest, samuti nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib direktor täitevkomitee heakskiidul otsustada, et kehtivad teise hankija suhtes kohaldatavad eeskirjad, tingimusel, et neid saab pidada ühisettevõtte omadega samaväärseteks.

21

(22)  Ühe menetluse puhul oli erinevus 9,3 miljonit eurot, sest esialgne prognoos oli 2,8 miljonit eurot, läbirääkimistega menetluse alusel sõlmitud lepingu väärtus aga oli 12,1 miljonit eurot. Ühe teise menetluse puhul oli erinevus 3,7 miljonit eurot – esialgne prognoos oli 2,3 miljonit eurot ja lõplik kalkulatsioon 6 miljonit eurot.

22

(23)  2012. aastal tehtud 25 kvaliteediauditist lõpetati 14 auditit 2013. aasta aprillis. Auditites hinnati kahe projekti tulemused ebapiisavaks, leiti 12 menetlusnõuetele mittevastavuse juhtu ning 168 parandamist vajavat valdkonda.

23

(24)  Auditite ulatus hõlmas kvaliteedikava, mittevastavuse juhtumeid, hangete kontrolli ning allhangete haldamist, dokumentatsiooni ja andmete haldamist, muutuste ja kõrvalekallete haldamist, ehitustööde kvaliteedikontrolli plaani, projektide üksikasjalikku ajakava, lepingute riskijuhtimist ning tehniliste tööde kvaliteedikontrolli plaani.

24

(25)  Muu hulgas ajutiste töötajate töölevõtmise, palgaastme ja järgu määramise, osalise tööaja, direktori hinnangu ning perepuhkust, vanemapuhkust ja pensioniõigusi käsitlevate muudetud sätete kohta.

25

(26)  Nõukogu järeldus ITERi staatuse kohta, 7. juuli 2010 (viide 11902/10).

26

---

LISA

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (Barcelona)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklid 45 ja 49) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk „Ühisettevõtted”, ja eelkõige:






  — | Artikkel 45


  „Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtjaid võib asutada käesolevas lepingus määratletud ühisettevõtetena kooskõlas järgmiste artiklitega.” |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklid 45 ja 49)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk „Ühisettevõtted”, ja eelkõige:

—

Artikkel 45

„Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtjaid võib asutada käesolevas lepingus määratletud ühisettevõtetena kooskõlas järgmiste artiklitega.”

| — | Artikkel 49


  „Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.” |
| --- | --- |

—

Artikkel 49

„Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.”

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(nõukogu otsus 2007/198/Euratom)

(nõukogu otsus 2007/198/Euratom)

Eesmärgid

Eesmärgid

| — | anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni;

| — | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| — | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ülesanded

Ülesanded

| — | jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;

| — | varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega; |
| --- | --- |

—

varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega;

| — | hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi;

| — | valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises; |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises;

| — | koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni;

| — | anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni;

| — | korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine; |
| --- | --- |

—

korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine;

| — | tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi.

Juhtimine

Juhtimine

Juhatus, direktor ja muud organid

Juhatus, direktor ja muud organid

Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel ning tagab oma tegevuses tiheda koostöö ühisettevõtte ja selle liikmete vahel. Lisaks juhatusele ja direktorile, kes on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja, on ühisettevõttel mitu organit:

büroo, tehniline nõuandekomitee, täitevkomitee, haldus- ja finantskomitee, auditikomitee.

Siseaudiitor: siseauditi üksus ja Euroopa Komisjoni siseauditi talitus alates 1. jaanuarist 2012.

Siseaudiitor

Välisaudiitor: Euroopa Kontrollikoda.

Välisaudiitor:

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon: Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

Eelarve

Tulude lõppsumma (maksete assigneeringtd) 379,5 miljonit eurot, millest ühenduse osalus 76,5 %.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012

| — | 262 ELi ametniku ja ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus, millest 218 oli täidetud; |
| --- | --- |

—

262 ELi ametniku ja ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus, millest 218 oli täidetud;

| — | 125 täidetud lepingulist ametikohta |
| --- | --- |

—

125 täidetud lepingulist ametikohta

2012. aasta tegevus ja teenused

2012. aasta tegevus ja teenused

Põhjaliku teabe 2012. aasta tegevuse ja teenuste kohta leiate ühisettevõtte veebisaidilt aadressil http://www.fusionforenergy.europa.eu/

Allikas: ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte.

Allikas

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUSED

| 13. | ITERi hankekokkulepetega seonduva tegevuse seisu kohta esitatakse ülevaade ametlikult väärtuspunktide kaudu hinnangupunktide andmise süsteemi (CAS) sihtnäitajate kaudu, mida ühisettevõtte teenib aastas konkreetset hanget lõpetades. Näitajat tunnustab ITERi rahvusvaheline organisatsioon tegevuse seisu kirjeldava suurusena. Süsteemi sihtnäitajate väärtus suureneb aga hanke lõpuetapil, mis moonutab tunnustamist väärtuspunktide andmise kaudu. Sel põhjusel jälgitakse hankekokkulepete seisu nii otseselt süsteemi sihtnäitajate abil kui ka kaudselt, seonduvate lepingute sihtnäitajate saavutamise kaudu. |
| --- | --- |

13.

ITERi hankekokkulepetega seonduva tegevuse seisu kohta esitatakse ülevaade ametlikult väärtuspunktide kaudu hinnangupunktide andmise süsteemi (CAS) sihtnäitajate kaudu, mida ühisettevõtte teenib aastas konkreetset hanget lõpetades. Näitajat tunnustab ITERi rahvusvaheline organisatsioon tegevuse seisu kirjeldava suurusena. Süsteemi sihtnäitajate väärtus suureneb aga hanke lõpuetapil, mis moonutab tunnustamist väärtuspunktide andmise kaudu. Sel põhjusel jälgitakse hankekokkulepete seisu nii otseselt süsteemi sihtnäitajate abil kui ka kaudselt, seonduvate lepingute sihtnäitajate saavutamise kaudu.

| 14. | Tuleb märkida, et individuaalsete kulukohustuste näitaja on suurenenud alates 2012. aastast 13 % võrra ning 2013. aasta eelarve rakenduskava näitab, et individuaalsete kulukohustuste osa peaks tõusma 2013. aasta lõpuks 80 %-ni. Ühisettevõte vähendab seega järk-järgult viivitusi konkreetse aastaeelarve või tööprogrammiga seotud lepingute täitmisel. Lisaks kinnitab rakendamise prognoos 2012. aastal üldiste kulukohustustena kasutada olnud summa täielikku kasutamist 2013. aastal. |
| --- | --- |

14.

Tuleb märkida, et individuaalsete kulukohustuste näitaja on suurenenud alates 2012. aastast 13 % võrra ning 2013. aasta eelarve rakenduskava näitab, et individuaalsete kulukohustuste osa peaks tõusma 2013. aasta lõpuks 80 %-ni. Ühisettevõte vähendab seega järk-järgult viivitusi konkreetse aastaeelarve või tööprogrammiga seotud lepingute täitmisel. Lisaks kinnitab rakendamise prognoos 2012. aastal üldiste kulukohustustena kasutada olnud summa täielikku kasutamist 2013. aastal.

| 15. | Ühisettevõte leiab, et üldine sisekontrollisüsteem on olemas ja areneb koos organisatsiooni vajadustega. Sisekontrollisüsteemi kehtestamine ja rakendamine areneb koos organisatsiooni muutumisega ning seda tuleks näha pidevalt toimuva protsessina.
  Ühisettevõte on alates asutamisest suhtunud oma üldiste kontrollistrateegiate arendamisse kui prioriteeti. Juba on kehtestatud mitmeid kontrollisüsteeme ning need annavad juhtkonnale vajalikke kinnitusi. Lisaks loodi 2012. aastal vahetult direktorile alluv rühm, kes töötab välja ühisettevõtte üldist kontrollisüsteemi ja rakendab seda, et jälgida sisekontrollikeskkonna tõhusust ning täita kõigi sise- ja välisauditite soovitusi.
  Lisaks üldisele järeldusele ja ilma valideerimist mõjutamata avastas sõltumatu konsultatsiooniettevõte tõepoolest mitu erandit ja parandamist vajavat valdkonda. Tuleb märkida, et mitmed neist olid avastatud varem muudel audititel ja/või hindamistel ning neid käsitletakse juba vastavates tegevuskavades. Peamine sõltumatu auditiettevõtte poolt nimetatud ja kohest tegutsemist nõudev küsimus oli seotud käibevaradega. Sellele soovitusele on juhitud ühisettevõtte tähelepanu ning parandusmeetmed on esitatud tegevuskavas.
  Ühisettevõte on asutamisest alates teinud suuri jõupingutusi integreeritud juhtimis- ja kontrolliteabe süsteemi väljatöötamiseks, mis võimaldaks hoolikalt jälgida kuluprognoose ja nende kõrvalekaldeid (vt punkt 29).
  Sise- ja välisauditite järelmeetmetega seoses tuleb märkida, et Euroopa Kontrollikoja tähelepanekust hoolimata tunnustas auditikomitee 14. juuni 2013 koosolekul tegevuskavade rakendamisel tehtut.
  Riskijuhtimissüsteem on kehtestatud ning see on projektitasandil süstemaatiliselt kasutusel. Määratud on riskijuht, kes peab riskide ja nende leevendusmeetmete registrit. Registrit ajakohastatakse igaks juhatuse koosolekuks. |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõte leiab, et üldine sisekontrollisüsteem on olemas ja areneb koos organisatsiooni vajadustega. Sisekontrollisüsteemi kehtestamine ja rakendamine areneb koos organisatsiooni muutumisega ning seda tuleks näha pidevalt toimuva protsessina.

Ühisettevõte on alates asutamisest suhtunud oma üldiste kontrollistrateegiate arendamisse kui prioriteeti. Juba on kehtestatud mitmeid kontrollisüsteeme ning need annavad juhtkonnale vajalikke kinnitusi. Lisaks loodi 2012. aastal vahetult direktorile alluv rühm, kes töötab välja ühisettevõtte üldist kontrollisüsteemi ja rakendab seda, et jälgida sisekontrollikeskkonna tõhusust ning täita kõigi sise- ja välisauditite soovitusi.

Lisaks üldisele järeldusele ja ilma valideerimist mõjutamata avastas sõltumatu konsultatsiooniettevõte tõepoolest mitu erandit ja parandamist vajavat valdkonda. Tuleb märkida, et mitmed neist olid avastatud varem muudel audititel ja/või hindamistel ning neid käsitletakse juba vastavates tegevuskavades. Peamine sõltumatu auditiettevõtte poolt nimetatud ja kohest tegutsemist nõudev küsimus oli seotud käibevaradega. Sellele soovitusele on juhitud ühisettevõtte tähelepanu ning parandusmeetmed on esitatud tegevuskavas.

Ühisettevõte on asutamisest alates teinud suuri jõupingutusi integreeritud juhtimis- ja kontrolliteabe süsteemi väljatöötamiseks, mis võimaldaks hoolikalt jälgida kuluprognoose ja nende kõrvalekaldeid (vt punkt 29).

Sise- ja välisauditite järelmeetmetega seoses tuleb märkida, et Euroopa Kontrollikoja tähelepanekust hoolimata tunnustas auditikomitee 14. juuni 2013 koosolekul tegevuskavade rakendamisel tehtut.

Riskijuhtimissüsteem on kehtestatud ning see on projektitasandil süstemaatiliselt kasutusel. Määratud on riskijuht, kes peab riskide ja nende leevendusmeetmete registrit. Registrit ajakohastatakse igaks juhatuse koosolekuks.

| 16. | Väikese keskmise väärtuse tõttu moodustavad läbirääkimistega menetlused aasta põhitegevusega seotud hankemenetlustest 40 %, kuid ainult alla 10 % ühisettevõtte aastastest kulukohustustest: selles suhtes võimaldab väikesesummaliste läbirääkimistega menetluste kasutamine ühisettevõttel suunata piiratud ressursse suure väärtuse ja suure riskiga hangetele, millel on kasulik riski leevendav mõju.
  Toetuste puhul saadavate väga väikese pakkumiste hulgaga seoses tunnistab ühisettevõte probleemi olemasolu: seni on kõik pakkumiskutsetel osalemise parandamise ja laiendamise katsed olnud edutud. Arvatavasti tuleneb see ühisettevõtte äärmiselt spetsiifilise iseloomuga toetustest, mis pakuvad huvi ainult vähestele taotlejatele Euroopas.
  Tuleb märkida, et Ernst & Young nentis uuringus „Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness” („Potentsiaal ITERi ümberkujundamiseks parandamaks kulutõhusust”), mille tellis Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjon, et ühisettevõtte suhtes kohaldatavad eeskirjad piiravad ühisettevõtte võimet rakendada uuenduslikke kulutõhususe käsitlusviise. |
| --- | --- |

16.

Väikese keskmise väärtuse tõttu moodustavad läbirääkimistega menetlused aasta põhitegevusega seotud hankemenetlustest 40 %, kuid ainult alla 10 % ühisettevõtte aastastest kulukohustustest: selles suhtes võimaldab väikesesummaliste läbirääkimistega menetluste kasutamine ühisettevõttel suunata piiratud ressursse suure väärtuse ja suure riskiga hangetele, millel on kasulik riski leevendav mõju.

Toetuste puhul saadavate väga väikese pakkumiste hulgaga seoses tunnistab ühisettevõte probleemi olemasolu: seni on kõik pakkumiskutsetel osalemise parandamise ja laiendamise katsed olnud edutud. Arvatavasti tuleneb see ühisettevõtte äärmiselt spetsiifilise iseloomuga toetustest, mis pakuvad huvi ainult vähestele taotlejatele Euroopas.

Tuleb märkida, et Ernst & Young nentis uuringus „Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness” („Potentsiaal ITERi ümberkujundamiseks parandamaks kulutõhusust”), mille tellis Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjon, et ühisettevõtte suhtes kohaldatavad eeskirjad piiravad ühisettevõtte võimet rakendada uuenduslikke kulutõhususe käsitlusviise.

| 17. | Esimese järelduse puhul nõustub ühisettevõte väitega, et karistusi ei ole toetuslepingu näidises ette nähtud. Ühisettevõtte juhatuse poolt 2007. aastal heaks kiidetud ühisettevõtte finantsmäärus nägi ühisettevõtte jaoks sellise võimaluse ette. See võimalus kõrvaldati tekstist Euroopa Komisjoni konkreetsel nõudel, mis esitati põhikirja artikli 5 kohase konsultatsioonimenetlusega.
  Ühisettevõte usub siiski, et sellise sätte puudumine ei muuda ühisettevõtet oluliselt avatuks peamiste väljundite nõuetekohase saamata jäämise või kvaliteedinõuetele mittevastavate väljundite saamise riskile. Toetuslepingu näidise kohaselt võib ühisettevõte toetuslepingu täitmata jätmise või puuduliku täitmise korral, oluliste kohustuste rikkumisel või muude toetuslepingu näidises nimetatud asjaolude korral lepingu alati lõpetada ning nõuda ühisettevõtte rahalise toetuse täielikku või osalist tagasimaksmist.
  Teise järelduse puhul tuleb märkida, et kontrollitõendi ulatuse piiratusest lähtudes taotles ühisettevõte toetusesaajalt täpsustusi kaudsete kulude kohta ning seejärel auditiettevõttelt kontrollitõendi muutmist. Makse kiideti heaks saadud lisatõendite alusel. |
| --- | --- |

17.

Esimese järelduse puhul nõustub ühisettevõte väitega, et karistusi ei ole toetuslepingu näidises ette nähtud. Ühisettevõtte juhatuse poolt 2007. aastal heaks kiidetud ühisettevõtte finantsmäärus nägi ühisettevõtte jaoks sellise võimaluse ette. See võimalus kõrvaldati tekstist Euroopa Komisjoni konkreetsel nõudel, mis esitati põhikirja artikli 5 kohase konsultatsioonimenetlusega.

Ühisettevõte usub siiski, et sellise sätte puudumine ei muuda ühisettevõtet oluliselt avatuks peamiste väljundite nõuetekohase saamata jäämise või kvaliteedinõuetele mittevastavate väljundite saamise riskile. Toetuslepingu näidise kohaselt võib ühisettevõte toetuslepingu täitmata jätmise või puuduliku täitmise korral, oluliste kohustuste rikkumisel või muude toetuslepingu näidises nimetatud asjaolude korral lepingu alati lõpetada ning nõuda ühisettevõtte rahalise toetuse täielikku või osalist tagasimaksmist.

Teise järelduse puhul tuleb märkida, et kontrollitõendi ulatuse piiratusest lähtudes taotles ühisettevõte toetusesaajalt täpsustusi kaudsete kulude kohta ning seejärel auditiettevõttelt kontrollitõendi muutmist. Makse kiideti heaks saadud lisatõendite alusel.

| 18. | Ühisettevõte soovib kinnitada, et oma raharinglussüsteemi ümberkorraldamisel 2013. aastal arvestas ta audiitorite esialgset tähelepanekut. Sellega seoses on kehtestatud tehnilise heakskiidu aruande tasandil lisakontrollid, mille alusel saab maksetaotlusi täita ainult siis, kui puuduvad lahendamata mittevastavused. Lisaks sellele vaatavad ühisettevõte finantsametnikud nüüd ka tehnilise heakskiidu aruande läbi, tagades, et tehniline aruanne ja arve oleksid lepingutingimustega kooskõlas. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte soovib kinnitada, et oma raharinglussüsteemi ümberkorraldamisel 2013. aastal arvestas ta audiitorite esialgset tähelepanekut. Sellega seoses on kehtestatud tehnilise heakskiidu aruande tasandil lisakontrollid, mille alusel saab maksetaotlusi täita ainult siis, kui puuduvad lahendamata mittevastavused. Lisaks sellele vaatavad ühisettevõte finantsametnikud nüüd ka tehnilise heakskiidu aruande läbi, tagades, et tehniline aruanne ja arve oleksid lepingutingimustega kooskõlas.

| 19. | Ühisettevõte kontrollib teise hankija hanke-eeskirjade võrdväärsust ühisettevõtte hanke-eeskirjadega iga ühishanke korral, milles kasutatakse teise poole eeskirju, nagu on sätestatud ühisettevõtte rakendusmääruse artiklis 83. Ühisettevõte nõustub kontrollikojaga, et võiks olla asjakohane kehtestada ühised standardid, mille abil ühisettevõte saaks seda võrdväärsust kontrollida tulevastes ühishangetes ühtsetel alustel, kuigi rakendusmääruse artiklis 83 seda rangelt ei nõuta. |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõte kontrollib teise hankija hanke-eeskirjade võrdväärsust ühisettevõtte hanke-eeskirjadega iga ühishanke korral, milles kasutatakse teise poole eeskirju, nagu on sätestatud ühisettevõtte rakendusmääruse artiklis 83. Ühisettevõte nõustub kontrollikojaga, et võiks olla asjakohane kehtestada ühised standardid, mille abil ühisettevõte saaks seda võrdväärsust kontrollida tulevastes ühishangetes ühtsetel alustel, kuigi rakendusmääruse artiklis 83 seda rangelt ei nõuta.

| 20. | Eelteadete kasutamisega seoses ei olnud ühisettevõttel kavatsust kasutada eelteadet, et lühendada pakkumiste esitamise minimaalset tähtaega, ning seetõttu peeti nähtavuse ja konkurentsi suhtes otstarbekamaks pidada enne hanketeate avaldamist teabepäevi Euroopa valdkonnaesindajatega, andes ettevõtjatele võimaluse tõstatada küsimusi hankekutse tehniliste ja haldusaspektide kohta ning suhelda võimalike äripartneritega.
  Finantsmääruse artikliga 85 mittevastavusega seoses nõustub ühisettevõte kontrollikoja järeldustega; tuleb märkida, et vahepeal on antud ühisettevõttele juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile ning nüüd tehakse kontroll kõikide lepingute puhul.
  Lepingu sõlmimise ajal detsembris 2012 anti ühisettevõttele tagatis pangalt, mis ei vastanud hanke reitingutingimustele (pidi olema vähemalt BBB). Selle olukorra tuvastas finantstalitus eelrahastamise valideerimise ajal ning tagatis lükati seetõttu tagasi. Toetuse saajalt nõuti kehtiva tagatise esitamist nõuetekohase reitinguga pangalt. Et aasta raamatupidamiskontode sulgemine oli lähenemas ja toetuse saaja andis piisava kinnituse toimuvate läbirääkimiste kohta teise pangaga, otsustas vastutav eelarvevahendite käsutaja jätkata ja lubada teha eelrahastamise makse. Otsuse aluseks oli hinnang, et ühisettevõttele maksete assigneeringute kaotusest tulenev kahju oleks palju suurem kui uue tagatise esitamata jätmise risk, kuivõrd eelrahastamismakse oli endiselt tagatud algse tagatisega. Uus pangatagatis esitati lõpuks veebruari esimesel nädalal.
  Ühe märgitud menetlusega seoses tuleb nentida, et kuluprognoos oli tõesti vale, sest seda ei uuendatud nõuetekohaselt hanke väljatöötamisel (enne kutse avaldamist).
  Teise menetlusega seotud tähelepaneku puhul tuleb märkida, et algse prognoosi ja esimese saadud pakkumise suur erinevus võib tuleneda sel ajal Euroopa turul valitsenud monopoolsest olukorrast.
  Ühisettevõte tühistas esimese kutse ja avaldas selle samas mahus uuesti osadena, et võimaldada laialdasemat konkurentsi. Selle tulemuseks oli koguhind, mis oli ühisettevõtte algsele prognoosile palju lähemal, eriti arvestades, et osadeks jaotamine mõjus kahjulikult mastaabisäästule ja suurendas ühekordseid kulusid. |
| --- | --- |

20.

Eelteadete kasutamisega seoses ei olnud ühisettevõttel kavatsust kasutada eelteadet, et lühendada pakkumiste esitamise minimaalset tähtaega, ning seetõttu peeti nähtavuse ja konkurentsi suhtes otstarbekamaks pidada enne hanketeate avaldamist teabepäevi Euroopa valdkonnaesindajatega, andes ettevõtjatele võimaluse tõstatada küsimusi hankekutse tehniliste ja haldusaspektide kohta ning suhelda võimalike äripartneritega.

Finantsmääruse artikliga 85 mittevastavusega seoses nõustub ühisettevõte kontrollikoja järeldustega; tuleb märkida, et vahepeal on antud ühisettevõttele juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile ning nüüd tehakse kontroll kõikide lepingute puhul.

Lepingu sõlmimise ajal detsembris 2012 anti ühisettevõttele tagatis pangalt, mis ei vastanud hanke reitingutingimustele (pidi olema vähemalt BBB). Selle olukorra tuvastas finantstalitus eelrahastamise valideerimise ajal ning tagatis lükati seetõttu tagasi. Toetuse saajalt nõuti kehtiva tagatise esitamist nõuetekohase reitinguga pangalt. Et aasta raamatupidamiskontode sulgemine oli lähenemas ja toetuse saaja andis piisava kinnituse toimuvate läbirääkimiste kohta teise pangaga, otsustas vastutav eelarvevahendite käsutaja jätkata ja lubada teha eelrahastamise makse. Otsuse aluseks oli hinnang, et ühisettevõttele maksete assigneeringute kaotusest tulenev kahju oleks palju suurem kui uue tagatise esitamata jätmise risk, kuivõrd eelrahastamismakse oli endiselt tagatud algse tagatisega. Uus pangatagatis esitati lõpuks veebruari esimesel nädalal.

Ühe märgitud menetlusega seoses tuleb nentida, et kuluprognoos oli tõesti vale, sest seda ei uuendatud nõuetekohaselt hanke väljatöötamisel (enne kutse avaldamist).

Teise menetlusega seotud tähelepaneku puhul tuleb märkida, et algse prognoosi ja esimese saadud pakkumise suur erinevus võib tuleneda sel ajal Euroopa turul valitsenud monopoolsest olukorrast.

Ühisettevõte tühistas esimese kutse ja avaldas selle samas mahus uuesti osadena, et võimaldada laialdasemat konkurentsi. Selle tulemuseks oli koguhind, mis oli ühisettevõtte algsele prognoosile palju lähemal, eriti arvestades, et osadeks jaotamine mõjus kahjulikult mastaabisäästule ja suurendas ühekordseid kulusid.

| 21–23. | 2013. aastal jätkas ühisettevõte üldise kontrolli- ja järelevalvestrateegia ning järelhindamise ja -kontrolli strateegia rakendamist, mis oli esitatud ühisettevõtte juhatusele 2012. aasta detsembris.
  Järelhindamisega seoses algatati välise audiitorettevõttega pilootprojekt, et hinnata toetuse saajate poolt toetuslepingute raames taotletud kulude abikõlblikkust. Selle piloottegevuse väljund võimaldab ühisettevõttel täiustada ja ühtlustada järelkontrollimenetlusi.
  Samal ajal jätkatakse kavakohaselt kvaliteedikontrolli auditite iga-aastast planeerimist. Kontrollikoja varasemates aastaaruannete märkuste alusel hinnatakse praegu katseprojekti korras uuesti kvaliteedikontrolli ulatust, et laiendada seda tegevuslepingute finantskontrollidele (nn hankelepingute rahalised järelkontrollid).
  Tuleb siiski märkida, et ühisettevõtte juhatuse auditikomitee arvamus kontrollikoja 2011. aasta aruandes esitatud tähelepanekutele hankelepingute rahalise järelkontrolli kohta oli kavandatavate meetmete vastu, sest need lähevad vastuollu lepingute kokkulepitud hinna põhimõttega. Auditikomitee palus kontrollikojal oma seisukoht läbi vaadata. Selle tulemusel kujundas ühisettevõte tegevuslepingute finantskontrolli ümber, nagu täheldas ka kontrollikoda. |
| --- | --- |

21–23.

2013. aastal jätkas ühisettevõte üldise kontrolli- ja järelevalvestrateegia ning järelhindamise ja -kontrolli strateegia rakendamist, mis oli esitatud ühisettevõtte juhatusele 2012. aasta detsembris.

Järelhindamisega seoses algatati välise audiitorettevõttega pilootprojekt, et hinnata toetuse saajate poolt toetuslepingute raames taotletud kulude abikõlblikkust. Selle piloottegevuse väljund võimaldab ühisettevõttel täiustada ja ühtlustada järelkontrollimenetlusi.

Samal ajal jätkatakse kavakohaselt kvaliteedikontrolli auditite iga-aastast planeerimist. Kontrollikoja varasemates aastaaruannete märkuste alusel hinnatakse praegu katseprojekti korras uuesti kvaliteedikontrolli ulatust, et laiendada seda tegevuslepingute finantskontrollidele (nn hankelepingute rahalised järelkontrollid).

Tuleb siiski märkida, et ühisettevõtte juhatuse auditikomitee arvamus kontrollikoja 2011. aasta aruandes esitatud tähelepanekutele hankelepingute rahalise järelkontrolli kohta oli kavandatavate meetmete vastu, sest need lähevad vastuollu lepingute kokkulepitud hinna põhimõttega. Auditikomitee palus kontrollikojal oma seisukoht läbi vaadata. Selle tulemusel kujundas ühisettevõte tegevuslepingute finantskontrolli ümber, nagu täheldas ka kontrollikoda.

| 24. | 26. ja 27. juunil 2013 võttis juhatus Euroopa Komisjoni nõusolekul vastu dokumendi „Tööstuspoliitika rakendamine”. Koos varem vastuvõetud tekstidega loob see tuumasünteesienergeetika intellektuaalomandi haldamise poliitika ja raamistiku.
  Ühisettevõtte kohustuste praktilise täitmise intellektuaalomandi haldamisel võib võtta kokku järgmiselt:






  — | turuanalüüsi poliitika sisaldab sätteid intellektuaalomandi käsitlemiseks enne hankeprotsessi, et tagada hankestrateegia kooskõla ühisettevõtte tööstuspoliitika intellektuaalomandi suunistega; |
| --- | --- | --- |

24.

26. ja 27. juunil 2013 võttis juhatus Euroopa Komisjoni nõusolekul vastu dokumendi „Tööstuspoliitika rakendamine”. Koos varem vastuvõetud tekstidega loob see tuumasünteesienergeetika intellektuaalomandi haldamise poliitika ja raamistiku.

Ühisettevõtte kohustuste praktilise täitmise intellektuaalomandi haldamisel võib võtta kokku järgmiselt:

—

turuanalüüsi poliitika sisaldab sätteid intellektuaalomandi käsitlemiseks enne hankeprotsessi, et tagada hankestrateegia kooskõla ühisettevõtte tööstuspoliitika intellektuaalomandi suunistega;

| — | lepingu sõlmimise kontroll-loetelu abil kontrollitakse taustadeklaratsiooni olemasolu; |
| --- | --- |

—

lepingu sõlmimise kontroll-loetelu abil kontrollitakse taustadeklaratsiooni olemasolu;

| — | intellektuaalomandi eeskirjade lõplikku täitmist töövõtja poolt jälgitakse tehnilise hindamise aruande kaudu, milles tehnilised projektiametnikud kinnitavad, et väljundite hulgas on intellektuaalomandi aruanne, mis on kooskõlas hanke sisuga ja teatatud tehniliste tulemustega. |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi eeskirjade lõplikku täitmist töövõtja poolt jälgitakse tehnilise hindamise aruande kaudu, milles tehnilised projektiametnikud kinnitavad, et väljundite hulgas on intellektuaalomandi aruanne, mis on kooskõlas hanke sisuga ja teatatud tehniliste tulemustega.

Et tagada ühisettevõtte hangetes hallatava intellektuaalomandiga seotud teabe konfidentsiaalsust, rakendatakse teabeturbe poliitikat, mis näeb ette intellektuaalomandiga seotud konfidentsiaalse teabe elektroonilise säilitamise eraldi serveris. Poliitika võetakse peagi vastu ja selle rakendamine intellektuaalomandiga seotud teabe haldamiseks peaks olema valmis 2014. aasta jaanuariks.

| 25. | Kuigi ühisettevõte nõustub kontrollikoja faktilise järeldusega, soovib ta rõhutada, et alates selle esmakordsest märkamisest audiitorite poolt 2008. aastal on ühisettevõte võtnud kõik olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed. Juhatus on võtnud vastutuse küsimuse lahendamiseks, saates hilinevatele maksjatele süstemaatiliselt meeldetuletusi ning nõudes õigeaegselt mitte maksvatelt liikmesriikidelt rakendusmääruse artikli 48 kohast viivist. Kahjuks on mõne liikmesriigi sisemenetluste tõttu nendel mõnikord võimatu järgida ühisettevõtte finantsmäärusega kehtestatud tähtaegu.
  Eelarvemõju osas on oluline rõhutada, et kontrollikoja tähelepanekuga seotud liikmete maksed moodustavad ühisettevõtte eelarvest 0,6 % ning hilinenud maksed sellest omakorda murdosa.
  2012. eelarveaasta lõpuks oli maksmata ainult 1 085 eurot.
  Sel põhjusel ei olnud liikmete sissemaksete hilinemisel 2012. aastal eelarve rakendamisele ja ühisettevõttele tuntavat mõju.
  Samas püüab ühisettevõte ka edaspidi tagada liikmete sissemaksete tasumise võimalikult lühikese viivitusega. |
| --- | --- |

25.

Kuigi ühisettevõte nõustub kontrollikoja faktilise järeldusega, soovib ta rõhutada, et alates selle esmakordsest märkamisest audiitorite poolt 2008. aastal on ühisettevõte võtnud kõik olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed. Juhatus on võtnud vastutuse küsimuse lahendamiseks, saates hilinevatele maksjatele süstemaatiliselt meeldetuletusi ning nõudes õigeaegselt mitte maksvatelt liikmesriikidelt rakendusmääruse artikli 48 kohast viivist. Kahjuks on mõne liikmesriigi sisemenetluste tõttu nendel mõnikord võimatu järgida ühisettevõtte finantsmäärusega kehtestatud tähtaegu.

Eelarvemõju osas on oluline rõhutada, et kontrollikoja tähelepanekuga seotud liikmete maksed moodustavad ühisettevõtte eelarvest 0,6 % ning hilinenud maksed sellest omakorda murdosa.

2012. eelarveaasta lõpuks oli maksmata ainult 1 085 eurot.

Sel põhjusel ei olnud liikmete sissemaksete hilinemisel 2012. aastal eelarve rakendamisele ja ühisettevõttele tuntavat mõju.

Samas püüab ühisettevõte ka edaspidi tagada liikmete sissemaksete tasumise võimalikult lühikese viivitusega.

| 26. | On tõsi, et auditi ajal ei olnud nimetatud rakenduseeskirju ametlikult vastu võetud. Ühisettevõte soovib siiski rõhutada, et õiguslünga vältimiseks oli tuumasünteesienergeetika direktor võtnud vastu otsused, milles sätestatakse, et ühisettevõttele kohaldatakse analoogia alusel asutustele või komisjonile kohaldatavaid näidisrakenduseeskirju (kui ei ole märgitud teisiti). Sellega seoses lõi tuumasünteesienergeetika endale korraliku ja läbipaistva võrdlusraamistiku, mida organisatsioon kohaldas järjekindlalt kuni juhatuse vastu võetud ametlike eeskirjade kehtestamiseni.
  Viimati nimetatuga seoses on pärast auditit palju muutunud. 2012. aasta detsembris võttis juhatus ametlikult vastu järgmised rakendussätted: ametijärkudesse ja astmetesse klassifitseerimise kriteeriumid töölevõtmisel, osaajaga töö, direktori hindamine, perepuhkus, lapsehoolduspuhkus ja pensioniõiguste ülekandmine.
  Seoses töölevõtmisega ning ajutiste töötajate kasutamise, hindamise, ahistamise ennetamise, sertifitseerimise ja atesteerimisega saadeti rakenduseeskirjad 2013. aasta jaanuaris–veebruaris komisjonile heakskiitmiseks (pärast asutusesisese konsultatsiooniprotsessi lõppemist) ning ühisettevõte ootab komisjoni heakskiitu enne nende vastuvõtmist juhatuses. See toimub eeldatavasti 2013. aasta detsembris.
  Praegu arutab personalikomitee puhkuste ja puudumise, haiguse tõttu puudumise, keskastme juhtide ning juhtivate ametikohtade asendustöötajate teemadel. Vastavad sätted esitatakse peagi komisjonile heakskiitmiseks.
  Seoses rakenduseeskirjadega lepinguliste töötajate värbamise ja kasutamise kohta ootab ühisettevõte komisjoni näidiseeskirjade valmimist ega saa neid seepärast veel personalieeskirjade artikli 110 kohaselt esitada.
  Sooviksime korrata ka ühisettevõtte lubadust suurendada alates 2013. aastast vastuvõetavate rakenduseeskirjade arvu. Seda silmas pidades on heaks kiidetud nende vastuvõtmise prognoositav ajakava ning rakendatud vastuvõtmismenetluse sisekord. Oleme veendunud, et tänu sellele olukord paraneb veelgi. |
| --- | --- |

26.

On tõsi, et auditi ajal ei olnud nimetatud rakenduseeskirju ametlikult vastu võetud. Ühisettevõte soovib siiski rõhutada, et õiguslünga vältimiseks oli tuumasünteesienergeetika direktor võtnud vastu otsused, milles sätestatakse, et ühisettevõttele kohaldatakse analoogia alusel asutustele või komisjonile kohaldatavaid näidisrakenduseeskirju (kui ei ole märgitud teisiti). Sellega seoses lõi tuumasünteesienergeetika endale korraliku ja läbipaistva võrdlusraamistiku, mida organisatsioon kohaldas järjekindlalt kuni juhatuse vastu võetud ametlike eeskirjade kehtestamiseni.

Viimati nimetatuga seoses on pärast auditit palju muutunud. 2012. aasta detsembris võttis juhatus ametlikult vastu järgmised rakendussätted: ametijärkudesse ja astmetesse klassifitseerimise kriteeriumid töölevõtmisel, osaajaga töö, direktori hindamine, perepuhkus, lapsehoolduspuhkus ja pensioniõiguste ülekandmine.

Seoses töölevõtmisega ning ajutiste töötajate kasutamise, hindamise, ahistamise ennetamise, sertifitseerimise ja atesteerimisega saadeti rakenduseeskirjad 2013. aasta jaanuaris–veebruaris komisjonile heakskiitmiseks (pärast asutusesisese konsultatsiooniprotsessi lõppemist) ning ühisettevõte ootab komisjoni heakskiitu enne nende vastuvõtmist juhatuses. See toimub eeldatavasti 2013. aasta detsembris.

Praegu arutab personalikomitee puhkuste ja puudumise, haiguse tõttu puudumise, keskastme juhtide ning juhtivate ametikohtade asendustöötajate teemadel. Vastavad sätted esitatakse peagi komisjonile heakskiitmiseks.

Seoses rakenduseeskirjadega lepinguliste töötajate värbamise ja kasutamise kohta ootab ühisettevõte komisjoni näidiseeskirjade valmimist ega saa neid seepärast veel personalieeskirjade artikli 110 kohaselt esitada.

Sooviksime korrata ka ühisettevõtte lubadust suurendada alates 2013. aastast vastuvõetavate rakenduseeskirjade arvu. Seda silmas pidades on heaks kiidetud nende vastuvõtmise prognoositav ajakava ning rakendatud vastuvõtmismenetluse sisekord. Oleme veendunud, et tänu sellele olukord paraneb veelgi.

| 27–31. | 2008. aastal prognoosis ühisettevõtte töörühm, mida toetasid valdkonna ja avalik-õiguslike teadusorganisatsioonide eksperdid, et kokkulepitud Euroopa panuse andmise ITERi ehitusse kulud on 5 940 miljonit eurot, ettenägematute kulude vajadusega summas 663 miljonit eurot. Jaapaniga toimuva ulatuslikuma lähenemise koostöö ja ühisettevõtte halduse maksumuseks hinnati 2008. aastal 650 miljonit eurot, mille tulemusel oli 2008. aastal kulude koguhinnang 7 253 miljonit eurot, sealhulgas eelnimetatud summa ettenägematuteks kuludeks.
  Nõukogu on eraldanud aastateks 2007–2020 ühisettevõttele 6 600 miljonit eurot 2008. aasta väärtuses, et täita Euroopa kohustusi seoses ITERi ning ulatuslikuma lähenemise koostööga, ning nõudis ühisettevõttelt kõigi säästuvõimaluste kasutamist, et järgida eelarve ülempiiri.
  Alates 2008. aastast on ITERi projekt edasi arenenud Fukushima õnnetuse tagajärjel karmistatud ohutusnõuete, uute teaduslike arusaamade ning projekti ülesehituse arendamise tõttu märkimisväärselt edasi arenenud. Kuigi mõnda nõuet on leevendatud, on enamik muudatusi suurendanud vajadusi ja kasvatanud panust, mida Euroopa peab andma ITERisse. Selliste muudatuste kohta teevad otsuseid ITERi organisatsioon ja selle haldusorganid.
  Mõistes, et pärast kulude hindamist 2008. aastal on Euroopa panuse ulatus ITERisse oluliselt muutunud ja projekti ülesehitus arenenud, vaadati kogu kulude prognoos 2013. aasta esimesel poolaastal põhjalikult üle.
  Erinevalt eelmistes nõukogule esitatud aruannetes sisaldunud kuluprognoosi kasvust hõlmab kõnealune kuluprognoos ka tulevikus prognoositavaid muutusi. Euroopa panus ITERisse, ulatuslikuma lähenemise koostöösse ja ühisettevõtte haldamisse on nüüd hinnanguliselt 6 890 miljonit eurot. Võrreldes eespool nimetatud piiratud eelarvega 6 600 miljonit eurot eelarveperioodiks aastani 2020 tähendab see negatiivset ettenägematut kulu 290 miljonit eurot.
  Ettenägematute kulude muutumine pärast eelmise aasta aruannet nõukogule (165 miljonilt eurolt 290 miljonile eurole) on suur muutus, mis tuleneb eeldatavate ja realiseeritud hoonekulude olulisest kasvust, mille on põhjustanud kavakohaselt ehitatavate hoonete kasutuseesmärgi laienemine ja surve hoonete ehitamise ajakavale.
  Nagu nimetatakse Ernst & Youngi 2012. aasta juulis alanud uuringus „Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness” („Potentsiaal ITERi ümberkujundamiseks parandamaks kulutõhusust”), mille tellis Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjon ja mis valmis 2013. aasta veebruaris, saab ühisettevõte selliseid muutusi juhtida vähe või üldse mitte, sest need kuuluvad ITERi nõukogu ja selle allorganite pädevusse.
  Sellegipoolest ja eelarve ülempiiri järgmiseks on ühisettevõte töötanud välja ning arendab üha edasi ja rakendab arvukalt mitmesuguseid kulude piiramise meetmeid, sealhulgas hankestrateegiate ja lepingutingimuste optimeerimist kulude vähendamiseks, ning optimeerib koostöös ITERi organisatsiooniga kulude piiramise kavasid. Varasemate meetmete olekuaruanne ning praegused meetmed esitati koos uue kuluprognoosiga juhatusele 26. juunil 2013 (dokument F4E(13)-GB27-06). Meetmed pakuvad üle 300 miljoni euro säästmise võimalust ning annavad seega vajalikud vahendid, et tagada kuni 2020. aasta eelarve ülempiiri järgimine. |
| --- | --- |

27–31.

2008. aastal prognoosis ühisettevõtte töörühm, mida toetasid valdkonna ja avalik-õiguslike teadusorganisatsioonide eksperdid, et kokkulepitud Euroopa panuse andmise ITERi ehitusse kulud on 5 940 miljonit eurot, ettenägematute kulude vajadusega summas 663 miljonit eurot. Jaapaniga toimuva ulatuslikuma lähenemise koostöö ja ühisettevõtte halduse maksumuseks hinnati 2008. aastal 650 miljonit eurot, mille tulemusel oli 2008. aastal kulude koguhinnang 7 253 miljonit eurot, sealhulgas eelnimetatud summa ettenägematuteks kuludeks.

Nõukogu on eraldanud aastateks 2007–2020 ühisettevõttele 6 600 miljonit eurot 2008. aasta väärtuses, et täita Euroopa kohustusi seoses ITERi ning ulatuslikuma lähenemise koostööga, ning nõudis ühisettevõttelt kõigi säästuvõimaluste kasutamist, et järgida eelarve ülempiiri.

Alates 2008. aastast on ITERi projekt edasi arenenud Fukushima õnnetuse tagajärjel karmistatud ohutusnõuete, uute teaduslike arusaamade ning projekti ülesehituse arendamise tõttu märkimisväärselt edasi arenenud. Kuigi mõnda nõuet on leevendatud, on enamik muudatusi suurendanud vajadusi ja kasvatanud panust, mida Euroopa peab andma ITERisse. Selliste muudatuste kohta teevad otsuseid ITERi organisatsioon ja selle haldusorganid.

Mõistes, et pärast kulude hindamist 2008. aastal on Euroopa panuse ulatus ITERisse oluliselt muutunud ja projekti ülesehitus arenenud, vaadati kogu kulude prognoos 2013. aasta esimesel poolaastal põhjalikult üle.

Erinevalt eelmistes nõukogule esitatud aruannetes sisaldunud kuluprognoosi kasvust hõlmab kõnealune kuluprognoos ka tulevikus prognoositavaid muutusi. Euroopa panus ITERisse, ulatuslikuma lähenemise koostöösse ja ühisettevõtte haldamisse on nüüd hinnanguliselt 6 890 miljonit eurot. Võrreldes eespool nimetatud piiratud eelarvega 6 600 miljonit eurot eelarveperioodiks aastani 2020 tähendab see negatiivset ettenägematut kulu 290 miljonit eurot.

Ettenägematute kulude muutumine pärast eelmise aasta aruannet nõukogule (165 miljonilt eurolt 290 miljonile eurole) on suur muutus, mis tuleneb eeldatavate ja realiseeritud hoonekulude olulisest kasvust, mille on põhjustanud kavakohaselt ehitatavate hoonete kasutuseesmärgi laienemine ja surve hoonete ehitamise ajakavale.

Nagu nimetatakse Ernst & Youngi 2012. aasta juulis alanud uuringus „Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness” („Potentsiaal ITERi ümberkujundamiseks parandamaks kulutõhusust”), mille tellis Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjon ja mis valmis 2013. aasta veebruaris, saab ühisettevõte selliseid muutusi juhtida vähe või üldse mitte, sest need kuuluvad ITERi nõukogu ja selle allorganite pädevusse.

Sellegipoolest ja eelarve ülempiiri järgmiseks on ühisettevõte töötanud välja ning arendab üha edasi ja rakendab arvukalt mitmesuguseid kulude piiramise meetmeid, sealhulgas hankestrateegiate ja lepingutingimuste optimeerimist kulude vähendamiseks, ning optimeerib koostöös ITERi organisatsiooniga kulude piiramise kavasid. Varasemate meetmete olekuaruanne ning praegused meetmed esitati koos uue kuluprognoosiga juhatusele 26. juunil 2013 (dokument F4E(13)-GB27-06). Meetmed pakuvad üle 300 miljoni euro säästmise võimalust ning annavad seega vajalikud vahendid, et tagada kuni 2020. aasta eelarve ülempiiri järgimine.

| 32. | Ühisettevõte nõustub tähelepanekuga ja juhib tähelepanu, et punktis 30 osutatud kuluriskide teave ei olnud 2012. aasta aruandega hõlmatud perioodil kindlaks määratud ega ka teada ajal, mil aruannet koostati, ning seega puudus see teave 2013. aasta juunis juhatuse heakskiidetud 2012. aasta aruandest. Lisaks tuleb märkida, et sellise teabe teatab ühisettevõte Euroopa Ülemkogule ja parlamendile vähemalt kord aastas ühisettevõtte eduaruandes, mis tutvustab a) kulupiirangute ja säästumeetmete kava rakendamise seisu, ning b) ameti ja ITERi projekti tulemuslikkust ja juhtimist ning c) kavandatud tegevuste täitmist aastaaruande piires. 2013. aasta aruanne sisaldab kogu seda teavet. |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõte nõustub tähelepanekuga ja juhib tähelepanu, et punktis 30 osutatud kuluriskide teave ei olnud 2012. aasta aruandega hõlmatud perioodil kindlaks määratud ega ka teada ajal, mil aruannet koostati, ning seega puudus see teave 2013. aasta juunis juhatuse heakskiidetud 2012. aasta aruandest. Lisaks tuleb märkida, et sellise teabe teatab ühisettevõte Euroopa Ülemkogule ja parlamendile vähemalt kord aastas ühisettevõtte eduaruandes, mis tutvustab a) kulupiirangute ja säästumeetmete kava rakendamise seisu, ning b) ameti ja ITERi projekti tulemuslikkust ja juhtimist ning c) kavandatud tegevuste täitmist aastaaruande piires. 2013. aasta aruanne sisaldab kogu seda teavet.

| 33. | Ühisettevõtte ja Hispaania Kuningriigi vahel 2007. aastal sõlmitud asukohariigi leping näeb tõesti ette, et Hispaania annab ühisettevõttele alalised ruumid hiljemalt 3 aasta jooksul pärast lepingu sõlmimist. Samuti näeb leping ette, et kuni lõplike ruumide kättesaadavaks tegemiseni pakub Hispaania ajutisi ruume.
  Hispaania ei ole veel andnud alalist hoonet ja ühisettevõte tegutseb ajutises tasuta hoones, kusjuures Hispaania maksab hoone kogukulud (hoone üür ja hooldus, nagu on ette nähtud asukohariigi lepingus; ühisettevõte maksab ajutise hoone üürniku osa).
  Lõplike ruumide pakkumiseks on Hispaania algatanud mitteametliku menetluse sobiva koha ja arhitektuuriprojekti valimiseks. Koha ja projekti valik toimub eeldatavasti enne 2013. aasta lõppu. |
| --- | --- |

33.

Ühisettevõtte ja Hispaania Kuningriigi vahel 2007. aastal sõlmitud asukohariigi leping näeb tõesti ette, et Hispaania annab ühisettevõttele alalised ruumid hiljemalt 3 aasta jooksul pärast lepingu sõlmimist. Samuti näeb leping ette, et kuni lõplike ruumide kättesaadavaks tegemiseni pakub Hispaania ajutisi ruume.

Hispaania ei ole veel andnud alalist hoonet ja ühisettevõte tegutseb ajutises tasuta hoones, kusjuures Hispaania maksab hoone kogukulud (hoone üür ja hooldus, nagu on ette nähtud asukohariigi lepingus; ühisettevõte maksab ajutise hoone üürniku osa).

Lõplike ruumide pakkumiseks on Hispaania algatanud mitteametliku menetluse sobiva koha ja arhitektuuriprojekti valimiseks. Koha ja projekti valik toimub eeldatavasti enne 2013. aasta lõppu.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/49

---

ARUANNE

ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

2013/C 369/06

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus ... | 1–5 | 50 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave ... | 6 | 50 |
| Kinnitav avaldus ... | 7–14 | 50 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ... | 12 | 51 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 13 | 51 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ... | 15–18 | 51 |
| Eelarve täitmine ... | 15–16 | 51 |
| Mitmepoolne raamleping ... | 17–18 | 51 |
| Kommentaarid ühisettevõtte peamiste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta ... | 19–21 | 51 |
| Raamatupidamissüsteemide heakskiitmine ... | 19 | 51 |
| Mitterahaliste sissemaksete hindamine ... | 20 | 52 |
| Sisekontrolliküsimused ... | 21 | 52 |
| Muud küsimused ... | 22–26 | 52 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ... | 22 | 52 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ... | 23–26 | 52 |

Punktid

Lehekülg

Sissejuhatus ...

1–5

50

Kinnitavat avaldust toetav teave ...

6

50

Kinnitav avaldus ...

7–14

50

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ...

12

51

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

13

51

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ...

15–18

51

Eelarve täitmine ...

15–16

51

Mitmepoolne raamleping ...

17–18

51

Kommentaarid ühisettevõtte peamiste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta ...

19–21

51

Raamatupidamissüsteemide heakskiitmine ...

19

51

Mitterahaliste sissemaksete hindamine ...

20

52

Sisekontrolliküsimused ...

21

52

Muud küsimused ...

22–26

52

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ...

22

52

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ...

23–26

52

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007, (1) et hallata projekti SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi.

| 2. | Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:






  a) | määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol); etappi kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemid ning kirjeldatakse nende arendamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

2.

Projekti SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:

a)

määratlemisetapp (2004–2007), mida juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol); etappi kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopaliste transpordivõrkude programmi kaudu. Tulemuseks oli Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemid ning kirjeldatakse nende arendamist ja kasutuselevõttu;

| b) | arendusetapp (2008–2016, rahastatakse programmitöö perioodil 2008–2013, kokkuvõtte on esitatud lisas) mida juhib ühisettevõte SESAR; selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid ning nende koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

b)

arendusetapp (2008–2016, rahastatakse programmitöö perioodil 2008–2013, kokkuvõtte on esitatud lisas) mida juhib ühisettevõte SESAR; selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid ning nende koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| c) | kasutuselevõtu etapp (2014–2020), mida juhivad ettevõtted ja huvirühmad; kasutuselevõtu etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

c)

kasutuselevõtu etapp (2014–2020), mida juhivad ettevõtted ja huvirühmad; kasutuselevõtu etapis toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine.

| 3. | Ühisettevõte loodi avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on areonavigatsiooniteenuste pakkujaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjate esindajaid, lennukitootjaid, lennujaamu ja pardaseadmete tootjaid. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõte loodi avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on areonavigatsiooniteenuste pakkujaid, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjate esindajaid, lennukitootjaid, lennujaamu ja pardaseadmete tootjaid.

| 4. | Projekti SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalust rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena. |
| --- | --- |

4.

Projekti SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalust rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste transpordivõrkude programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena.

| 5. | Ühisettevõte SESAR hakkas iseseisvalt tööle 10. augustil 2007. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte SESAR hakkas iseseisvalt tööle 10. augustil 2007.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ühisettevõte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (2) ja eelarve täitmise aruannetest (3)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ühisettevõte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (2) ja eelarve täitmise aruannetest (3)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (4) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; (5) arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (4) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; (5) arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 2012. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 2012. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 15. | Haldusnõukogu heaks kiidetud 2012. aasta lõplik eelarve sisaldas 156,6 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 124,2 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 95 % ja 86,3 %. |
| --- | --- |

15.

Haldusnõukogu heaks kiidetud 2012. aasta lõplik eelarve sisaldas 156,6 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 124,2 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 95 % ja 86,3 %.

| 16. | 2012. aasta esialgse eelarve tulemiaruande kohaselt oli eelarvetulem 12,4 miljonit eurot. Seejuures koosnesid laekumised liikmete osamaksetest ja muudest tuludest (vastavalt 107,4 ja 0,1 miljonit eurot), millele lisandus eelmise aasta eelarvetulem (15,6 miljonit eurot). Tulemi arvutamiseks saldeeriti nimetatud kogusumma maksetega summas 107,3 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga oli ühisettevõttel raha ja raha ekvivalente summas 15,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

16.

2012. aasta esialgse eelarve tulemiaruande kohaselt oli eelarvetulem 12,4 miljonit eurot. Seejuures koosnesid laekumised liikmete osamaksetest ja muudest tuludest (vastavalt 107,4 ja 0,1 miljonit eurot), millele lisandus eelmise aasta eelarvetulem (15,6 miljonit eurot). Tulemi arvutamiseks saldeeriti nimetatud kogusumma maksetega summas 107,3 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga oli ühisettevõttel raha ja raha ekvivalente summas 15,7 miljonit eurot.

Mitmepoolne raamleping

| 17. | 2012. aasta 31. detsembri seisuga koosnes ühisettevõtte SESAR arendusetapp 16 liikme tehtavast tööst, kelle tegevusega olid seotud enam kui 100 era- ja avaliku sektori asutust ning allhankijat. Valitud 336 projektist oli töös 312 projekti (92,8 %). |
| --- | --- |

17.

2012. aasta 31. detsembri seisuga koosnes ühisettevõtte SESAR arendusetapp 16 liikme tehtavast tööst, kelle tegevusega olid seotud enam kui 100 era- ja avaliku sektori asutust ning allhankijat. Valitud 336 projektist oli töös 312 projekti (92,8 %).

| 18. | Liikmetele makstud Euroopa Liidu ja Eurocontroli kaasrahastamise summast (595 miljonit eurot) oli 2012. aasta 31. detsembri seisuga kulukohustustega kaetud 437,5 miljonit eurot ning välja makstud 233,8 miljonit eurot. Kõigi eelduste kohaselt kaetakse ülejäänud 158 miljonit eurot kulukohustustega 2013. aasta 31. detsembriks ning 361,2 miljonit eurot makstakse välja 31. detsembriks 2016. |
| --- | --- |

18.

Liikmetele makstud Euroopa Liidu ja Eurocontroli kaasrahastamise summast (595 miljonit eurot) oli 2012. aasta 31. detsembri seisuga kulukohustustega kaetud 437,5 miljonit eurot ning välja makstud 233,8 miljonit eurot. Kõigi eelduste kohaselt kaetakse ülejäänud 158 miljonit eurot kulukohustustega 2013. aasta 31. detsembriks ning 361,2 miljonit eurot makstakse välja 31. detsembriks 2016.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE PEAMISTE JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE KOHTA

Raamatupidamissüsteemide heakskiitmine

| 19. | 2013. aasta aprillis kinnitas peaarvepidaja ametlikult tegevuse alusprotsessid; seejuures ei olnud eelarveaasta 2012 jooksul sisekontrollisüsteemis tehtud märkimisväärseid muudatusi. |
| --- | --- |

19.

2013. aasta aprillis kinnitas peaarvepidaja ametlikult tegevuse alusprotsessid; seejuures ei olnud eelarveaasta 2012 jooksul sisekontrollisüsteemis tehtud märkimisväärseid muudatusi.

Mitterahaliste sissemaksete hindamine

| 20. | Mitmepoolses raamlepingus ja selle hilisemates muudatustes paika pandud programmitegevuse põhjal hinnatakse SESARi eluea jooksul tehtavate mitterahaliste sissemaksete mahuks 2012. aasta 31. detsembri seisuga 1 300 miljonit eurot. 2012. aastal kiitis tegevdirektor heaks mitterahalisi sissemakseid summas 139,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

20.

Mitmepoolses raamlepingus ja selle hilisemates muudatustes paika pandud programmitegevuse põhjal hinnatakse SESARi eluea jooksul tehtavate mitterahaliste sissemaksete mahuks 2012. aasta 31. detsembri seisuga 1 300 miljonit eurot. 2012. aastal kiitis tegevdirektor heaks mitterahalisi sissemakseid summas 139,2 miljonit eurot.

Sisekontrolliküsimused

| 21. | Kontrollikoda täheldas järelkontrollis järgnevaid puudusi:






  — | parandada tuleks projektitulemuste järelevalve kontrollimehhanismide dokumenteerimist, projektide tulemuslikkuse analüüsi, allhankijate järelevalvet ja väljamaksetaotluste kontrollitõendeid puudutavate kontrollimehhanismide dokumenteerimist; |
| --- | --- | --- |

21.

Kontrollikoda täheldas järelkontrollis järgnevaid puudusi:

—

parandada tuleks projektitulemuste järelevalve kontrollimehhanismide dokumenteerimist, projektide tulemuslikkuse analüüsi, allhankijate järelevalvet ja väljamaksetaotluste kontrollitõendeid puudutavate kontrollimehhanismide dokumenteerimist;

| — | ühe pardaseadmeid tootva ettevõtte välisekspertide koostatud tehnilise uuringu põhjal valminud aruande kohaselt (aruanne hõlmas ettevõtte poolt ühisettevõtete SESAR ja Clean Sky jaoks teostatud projekte) vajaks parandamist kahe ühisettevõtte vaheline teabe- ja tulemuste vahetus, juhtkondade ja ekspertide tasandi koordineerimine ning tingimused, mille alusel ühisettevõtted projektid omavahel jagavad. Koostöös ühisettevõttega Clean Sky käsitleb ühisettevõte uuringu järeldusi ja soovitusi ning rakendab neid järk-järgult ellu. |
| --- | --- |

—

ühe pardaseadmeid tootva ettevõtte välisekspertide koostatud tehnilise uuringu põhjal valminud aruande kohaselt (aruanne hõlmas ettevõtte poolt ühisettevõtete SESAR ja Clean Sky jaoks teostatud projekte) vajaks parandamist kahe ühisettevõtte vaheline teabe- ja tulemuste vahetus, juhtkondade ja ekspertide tasandi koordineerimine ning tingimused, mille alusel ühisettevõtted projektid omavahel jagavad. Koostöös ühisettevõttega Clean Sky käsitleb ühisettevõte uuringu järeldusi ja soovitusi ning rakendab neid järk-järgult ellu.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 22. | Komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi üksuse vahelise koordineerimise tulemusel ühisettevõtte SESAR jaoks koostatud perioodi 2012–2014 strateegilise auditiplaani raames auditeeris siseauditi talitus ühte programmi/projekti ning viis läbi ühe IT valdkonna riskihindamise. SESARi siseauditi üksus kontrollis kolme projektikonkurssi ning auditeeris nelja sisekontrollistandardi rakendamist. Samuti viis siseauditi üksus läbi komisjoni siseauditi talituse 2010. ja 2011. aasta aruannete järelkontrolli ning osutas muid kindlustandvaid teenuseid. |
| --- | --- |

22.

Komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi üksuse vahelise koordineerimise tulemusel ühisettevõtte SESAR jaoks koostatud perioodi 2012–2014 strateegilise auditiplaani raames auditeeris siseauditi talitus ühte programmi/projekti ning viis läbi ühe IT valdkonna riskihindamise. SESARi siseauditi üksus kontrollis kolme projektikonkurssi ning auditeeris nelja sisekontrollistandardi rakendamist. Samuti viis siseauditi üksus läbi komisjoni siseauditi talituse 2010. ja 2011. aasta aruannete järelkontrolli ning osutas muid kindlustandvaid teenuseid.

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 23. | Ühisettevõtte SESAR teadusuuringute tulemuste ja intellektuaalomandi õiguste kaitse, levitamise ja edastamise põhimõtted ja tavad ning nendega seotud järelevalve- ja aruandlussüsteemid on sätestatud määruses (EÜ) nr 219/2007 (7). |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõtte SESAR teadusuuringute tulemuste ja intellektuaalomandi õiguste kaitse, levitamise ja edastamise põhimõtted ja tavad ning nendega seotud järelevalve- ja aruandlussüsteemid on sätestatud määruses (EÜ) nr 219/2007 (7).

| 24. | Üksikasjalikud eeskirjad on sõnastatud ühisettevõtte SESAR ja selle liikmete vahelistes lepingutes ning mitmepoolses raamlepingus. Mitmepoolse raamlepingu artikli 15 kohaselt peab haldusnõukogu täpsemalt määratlema intellektuaalomandi õiguste kaitse eeskirjade rakendamise viisi. |
| --- | --- |

24.

Üksikasjalikud eeskirjad on sõnastatud ühisettevõtte SESAR ja selle liikmete vahelistes lepingutes ning mitmepoolses raamlepingus. Mitmepoolse raamlepingu artikli 15 kohaselt peab haldusnõukogu täpsemalt määratlema intellektuaalomandi õiguste kaitse eeskirjade rakendamise viisi.

| 25. | Ülalmainitud kolme dokumendi intellektuaalomandi õigusi puudutavad osad põhinevad suurel määral seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi vastavatel eeskirjadel; lisaks on aga arvesse võetud ühisettevõtte SESAR kui avaliku ja erasektori partnerluse eripärasid. |
| --- | --- |

25.

Ülalmainitud kolme dokumendi intellektuaalomandi õigusi puudutavad osad põhinevad suurel määral seitsmenda raamprogrammi ja TEN-T programmi vastavatel eeskirjadel; lisaks on aga arvesse võetud ühisettevõtte SESAR kui avaliku ja erasektori partnerluse eripärasid.

| 26. | Ühisettevõte SESAR kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides ning annab sellest haldusnõukogule aru. 2013. aasta juunis andis ühisettevõte oma intellektuaalomandi õiguste kohta aru ning esitas haldusnõukogule aruande, mis on pühendatud ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste nõuete alase järelevalve valdkonnas seni tehtud tööle. |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõte SESAR kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides ning annab sellest haldusnõukogule aru. 2013. aasta juunis andis ühisettevõte oma intellektuaalomandi õiguste kohta aru ning esitas haldusnõukogule aruande, mis on pühendatud ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste nõuete alase järelevalve valdkonnas seni tehtud tööle.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

2

(3)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

3

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

4

(5)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

5

(6)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

6

(7)  Ühisettevõtte SESAR loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 10 lõige 3 ja artikkel 18.

7

---

LISA

Ühisettevõte SESAR (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte SESAR loomise kohta, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:






  — | SESARi arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte SESAR loomise kohta, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008).

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

—

SESARi arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid;

| — | SESARi arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

—

SESARi arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| — | Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja tootmisettevõtteid, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi; |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja tootmisettevõtteid, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi;

| — | tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust; |
| --- | --- |

—

tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust;

| — | lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine. |
| --- | --- |

—

lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine.

Juhtimine

(nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008)

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu ülesanded:

| a) | võtta vastu määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

| b) | anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

| c) | kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga;

| d) | anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle; |
| --- | --- |

d)

anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle;

| e) | kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist; |
| --- | --- |

e)

kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist;

| f) | nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle; |
| --- | --- |

f)

nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle;

| g) | võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta; |
| --- | --- |

g)

võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta;

| h) | võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad; |
| --- | --- |

h)

võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

| i) | kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | võtta vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta; |
| --- | --- |

j)

võtta vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta;

| k) | teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

k)

teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta;

| l) | kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord; |
| --- | --- |

l)

kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord;

| m) | määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral; |
| --- | --- |

m)

määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral;

| n) | otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle; |
| --- | --- |

n)

otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle;

| o) | muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud; |
| --- | --- |

o)

muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

| p) | võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

p)

võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad.

Tegevdirektor

Tegevdirektor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu.

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Ühisettevõtte SESAR 2012. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne

Eelarve

kulukohustused: 156 564 786 eurot

maksed: 124 198 884 eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012. a.

2012. aasta tegevuseelarve ametikohtade loetelu sisaldab 39 ajutise töötaja ning kolme lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta. Kokku 42 ametikohta, millest 2012. aasta lõpu seisuga oli täidetud 41 (2011. aastal 35):

| — | 29 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt, |
| --- | --- |

—

29 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt,

| — | 7 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötajat, |
| --- | --- |

—

7 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötajat,

| — | 3 lepingulist töötajat, |
| --- | --- |

—

3 lepingulist töötajat,

| — | 2 lähetuses viibivat riiklikku eksperti. |
| --- | --- |

—

2 lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Töötajate jaotus vastavalt ülesannetele

Põhitegevus: 25

Haldus- ja tugiülesanded: 15

Mitmesugused ülesanded: 1

2012. aastal pakutud tooted ja teenused

Vt ühisettevõtte 2012. aasta tegevusaruanne aadressil http://www.sesarju.eu/

Allikas: ühisettevõtte SESAR edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 22. | Ühisettevõte SESAR seab eesmärgiks parandada oma süsteemi ja menetlusi, jaotades olemasolevaid ressursse, et täiustada riskihaldust, kontrolli ja juhtimist, millega tagatakse SESARi programmi eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõte SESAR seab eesmärgiks parandada oma süsteemi ja menetlusi, jaotades olemasolevaid ressursse, et täiustada riskihaldust, kontrolli ja juhtimist, millega tagatakse SESARi programmi eesmärkide saavutamine.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/57

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2012 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastusega

2013/C 369/07

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus ... | 1–5 | 58 |
| Kinnitavat avaldust toetav teave ... | 6 | 58 |
| Kinnitav avaldus ... | 7–14 | 58 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ... | 12 | 59 |
| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ... | 13 | 59 |
| Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ... | 15–18 | 59 |
| Eelarve täitmine ... | 15–16 | 59 |
| Projektikonkursid ... | 17–18 | 59 |
| Muud küsimused ... | 19–23 | 60 |
| Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ... | 19 | 60 |
| Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ... | 20–22 | 60 |
| Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ... | 23 | 60 |

Punkt

Lehekülg

Sissejuhatus ...

1–5

58

Kinnitavat avaldust toetav teave ...

6

58

Kinnitav avaldus ...

7–14

58

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ...

12

59

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ...

13

59

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta ...

15–18

59

Eelarve täitmine ...

15–16

59

Projektikonkursid ...

17–18

59

Muud küsimused ...

19–23

60

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus ...

19

60

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus ...

20–22

60

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed ...

23

60

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017.

| 2. | FCH ühisettevõtte ülesanneteks on muu hulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (2) assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust koostöös tööstuse ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks (3). |
| --- | --- |

2.

FCH ühisettevõtte ülesanneteks on muu hulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (2) assotsieerunud riikides teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust koostöös tööstuse ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks (3).

| 3. | FCH ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus. Teadusrühmitus N.ERGHY sai ühisettevõtte liikmeks 2008. aasta juulis. |
| --- | --- |

3.

FCH ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus. Teadusrühmitus N.ERGHY sai ühisettevõtte liikmeks 2008. aasta juulis.

| 4. | ELi maksimaalne toetus FCH ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja teadustegevuseks on 470 miljonit eurot. See makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus jooksvate kulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Tööstusrühmitus peaks katma 50 % jooksvatest kuludest ning osalema tegevuskulude finantseerimises mitterahalise toetusega, (4) mis on vähemalt võrdväärne ELi toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne toetus FCH ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja teadustegevuseks on 470 miljonit eurot. See makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus jooksvate kulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Tööstusrühmitus peaks katma 50 % jooksvatest kuludest ning osalema tegevuskulude finantseerimises mitterahalise toetusega, (4) mis on vähemalt võrdväärne ELi toetusega.

| 5. | Ühisettevõte sai majanduslikult sõltumatuks 15. novembril 2010. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte sai majanduslikult sõltumatuks 15. novembril 2010.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute testimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2012. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (7) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | juhtkonna kohustused seoses FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; (8) arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

8.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (7) artiklitele 33 ja 43 vastutab juhtkond FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

juhtkonna kohustused seoses FCH ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; (8) arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ühisettevõtte finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid, sealhulgas hinnang riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi, sõltuvad audiitori otsustusest. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid, sealhulgas hinnang riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi, sõltuvad audiitori otsustusest. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2012. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on 2012. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on 2012. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 15. | Juhatuse heakskiidetud 2012. aasta lõplik eelarve sisaldas 83,3 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 56,9 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,4 % ja 83,1 %. |
| --- | --- |

15.

Juhatuse heakskiidetud 2012. aasta lõplik eelarve sisaldas 83,3 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid ja 56,9 miljoni euro suuruses summas maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,4 % ja 83,1 %.

| 16. | 2012. aasta esialgse eelarve tulemiaruande kohaselt oli eelarvetulem 8,2 miljonit eurot. Seejuures koosnesid laekumised liikmete osamaksetest ja muudest tuludest (vastavalt 56,3 ja 2 miljonit eurot), millele lisandus eelneva aasta eelarvetulem (7,5 miljonit eurot). Tulemi arvutamiseks saldeeriti laekumised väljaminekutega, milleks olid maksed summas 55,2 ja ülekandmised summas 2,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga oli ühisettevõttel raha ja raha ekvivalente summas 12,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

16.

2012. aasta esialgse eelarve tulemiaruande kohaselt oli eelarvetulem 8,2 miljonit eurot. Seejuures koosnesid laekumised liikmete osamaksetest ja muudest tuludest (vastavalt 56,3 ja 2 miljonit eurot), millele lisandus eelneva aasta eelarvetulem (7,5 miljonit eurot). Tulemi arvutamiseks saldeeriti laekumised väljaminekutega, milleks olid maksed summas 55,2 ja ülekandmised summas 2,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga oli ühisettevõttel raha ja raha ekvivalente summas 12,3 miljonit eurot.

Projektikonkursid

| 17. | 2012. aasta 31. detsembri seisuga koosnes FCH ühisettevõtte programm nelja iga-aastase projektikonkursi (2008–2011) põhjal sõlmitud 103 toetuslepingust. Hiljuti lõppenud 2012. aasta projektikonkursi tulemusel on oodata 28 täiendava toetuslepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

17.

2012. aasta 31. detsembri seisuga koosnes FCH ühisettevõtte programm nelja iga-aastase projektikonkursi (2008–2011) põhjal sõlmitud 103 toetuslepingust. Hiljuti lõppenud 2012. aasta projektikonkursi tulemusel on oodata 28 täiendava toetuslepingu sõlmimist.

| 18. | 2008., 2009., 2010. ja 2011. aasta projektikonkursside põhjal sõlmitud toetuslepingute maht on 295 miljonit eurot ning 2012. aastal alustatud viienda projektikonkursi kavandatud maht 78 miljonit eurot. Nimetatud summad moodustavad vastavalt 67 % ja 18 % ühisettevõtte teadustegevusele eraldatavast maksimaalsest ELi toetusest. 2013. aasta jaanuaris käivitati ülejäänud summa jaoks (68,5 miljonit eurot) kuues projektikonkurss. |
| --- | --- |

18.

2008., 2009., 2010. ja 2011. aasta projektikonkursside põhjal sõlmitud toetuslepingute maht on 295 miljonit eurot ning 2012. aastal alustatud viienda projektikonkursi kavandatud maht 78 miljonit eurot. Nimetatud summad moodustavad vastavalt 67 % ja 18 % ühisettevõtte teadustegevusele eraldatavast maksimaalsest ELi toetusest. 2013. aasta jaanuaris käivitati ülejäänud summa jaoks (68,5 miljonit eurot) kuues projektikonkurss.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 19. | Komisjoni siseauditi talituse ja FHC ühisettevõtte siseauditi üksuse vahelise koordineerimise tulemusel ühisettevõtte jaoks koostatud perioodi 2011–2013 strateegilise auditiplaani kohaselt auditeeris siseauditi üksus deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse ja nendega seotud maksete eelkontrolliks kasutatavaid kontrollimehhanisme (10), mille hulka kuulus näiteks finantskontrolli ja audititeemasid puudutavate FCH ühisettevõtte teavituskampaaniate ettevalmistamine ning neis osalemine. |
| --- | --- |

19.

Komisjoni siseauditi talituse ja FHC ühisettevõtte siseauditi üksuse vahelise koordineerimise tulemusel ühisettevõtte jaoks koostatud perioodi 2011–2013 strateegilise auditiplaani kohaselt auditeeris siseauditi üksus deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse ja nendega seotud maksete eelkontrolliks kasutatavaid kontrollimehhanisme (10), mille hulka kuulus näiteks finantskontrolli ja audititeemasid puudutavate FCH ühisettevõtte teavituskampaaniate ettevalmistamine ning neis osalemine.

Teadusuuringute tulemuste alane järelevalve ja aruandlus

| 20. | Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem. |
| --- | --- |

20.

Seitsmendas raamprogrammis on kehtestatud teadusuuringute tulemuste kaitset, levitamist ja edastamist hõlmav järelevalve- ja aruandlussüsteem.

| 21. | Ühisettevõte lisas liikmete ja teiste toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandit ja teadusuuringute levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõte lisas liikmete ja teiste toetusesaajatega allkirjastatud toetuslepingutesse intellektuaalomandit ja teadusuuringute levitamist reguleerivad tingimused. Ühisettevõte kontrollib nimetatud tingimuste täitmist rahastatavate projektide erinevates etappides.

| 22. | Nüüd, kui esimesed projektid on lõpetatud, võiks parandada ka FCH ühisettevõtte teadmiste kasutamise ja levitamise plaani rakendamise järelevalvet. Selleks saaks kasutada kas komisjoni loodud infosüsteemi (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1906/2006 (11) artikli 27 sätetele), mis võimaldab kogu seitsmenda raamprogrammi tõhusat ja järjepidevat järelevalvet, või mõnda teist võrdväärset süsteemi. |
| --- | --- |

22.

Nüüd, kui esimesed projektid on lõpetatud, võiks parandada ka FCH ühisettevõtte teadmiste kasutamise ja levitamise plaani rakendamise järelevalvet. Selleks saaks kasutada kas komisjoni loodud infosüsteemi (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1906/2006 (11) artikli 27 sätetele), mis võimaldab kogu seitsmenda raamprogrammi tõhusat ja järjepidevat järelevalvet, või mõnda teist võrdväärset süsteemi.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 23. | 2012. aastal viidi lõpule talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamine. |
| --- | --- |

23.

2012. aastal viidi lõpule talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamine.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 22. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1), ning mida on muudetud nõukogu 14. novembri 2011. aasta määrusega nr 1183/2011.

1

(2)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte FCH ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja ressurssidest.

3

Lisas

(4)  Määruse (EÜ) nr 521/2008 lisa artikli 12 lõikes 3 sätestatakse, et „FCH ühisettevõtte tegevuskulusid rahastatakse ühenduse rahalise toetuse ning ühisettevõtte tegevuses osalevate juriidiliste isikute mitterahalise toetusega”.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve täitmise aruannetest, eelarvepõhimõtete kokkuvõttest ning muudest selgitavatest lisadest.

6

(7)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

9

(10)  28. juunil 2012 avaldatud lõpparuandes märgiti muu hulgas arenguruumi järgmistes valdkondades: järelkontrollistrateegia eesmärkide ja ulatuse teatud aspektide selgitamine, finantsaruannete kohta esitatud kontrollitõendite ülesehituse teatud aspektide kvaliteet ning kontrollnimekirjade optimeerimine.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1), artiklis 27 sätestatakse, et komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal. Eelkõige peab komisjon jälgima teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist. Komisjon peab kasutusele võtma infosüsteemi, mis võimaldab selle järelevalve tõhusat ja järjepidevat toimimist kogu seitsmenda raamprogrammi ulatuses, ning seda hooldama.

11

---

LISA

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse FCH ühisettevõte, ning mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1183/2011 (ELT L 302, 19.11.2011, lk 3). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 521/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011. | Eesmärgid

  FCH ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.
  Eelkõige on tema ülesandeks:






  a) | saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse FCH ühisettevõte, ning mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1183/2011 (ELT L 302, 19.11.2011, lk 3).

Ühisettevõtte pädevus

määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 521/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011.

Eesmärgid

FCH ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.

Eelkõige on tema ülesandeks:

a)

saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides;

| b) | toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

c)

toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel;

| d) | julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. |
| --- | --- |

d)

julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides.

Juhtimine

määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 521/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011

Ühisettevõtte organid on:

1.   Juhatus

Juhatus on FCH ühisettevõtte põhiline otsustav organ.

2.   Tegevdirektor

Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

3.   Teaduskomitee

Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

| a) | nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas; |
| --- | --- |

a)

nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas;

| b) | nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas; |
| --- | --- |

b)

nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas;

| c) | nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas. |
| --- | --- |

c)

nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas.

FCH ühisettevõtte nõuandvad välisorganid on:

4.   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm

Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja assotsieerunud riigist. Rühma tähtsamad ülesanded on avaldada arvamust FCH ühisettevõtte programmi elluviimisel tehtud edusammude kohta, jälgida eesmärkidest kinnipidamist ja koordineerida tööd liikmesriikide programmidega, vältimaks nende kattumist.

5.   Sidusrühmade üldkogu

Sidusrühmade üldkogul on tähtis roll FCH ühisettevõtte tegevust tutvustava teabe levitamisel. Üldkogu on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse FCH ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused.

FCH ühisettevõtte sise- ja välisaudiitor ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on:

6.   Siseaudit

| — | FCH ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus); |
| --- | --- |

—

FCH ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus);

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

7.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

8.   Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2012. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

(ühisettevõtte 2012. ja 2011. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande andmed)

Eelarve (kulukohustuste assigneeringud)

94,9 miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2012. a.

2012. aasta tegevuseelarve ametikohtade loetelu sisaldab 20 ametikohta, mis olid 2012. aasta lõpu seisuga kõik täidetud.

Ametikoha jagunesid järgnevalt: 18 väljastpoolt värvatud ajutist ning 2 lepingulist töötajat, kellest 6 tegelesid põhitegevuse, 7 haldus- ja tugiülesannetega ning 7 mitmesuguste ülesannetega.

2012. aastal pakutud tooted ja teenused

Vt FCH ühisettevõtte 2012. aasta tegevusaruanne aadressil http://www.fch-ju.eu/page/documents

Allikas: FCH ühisettevõtte esitatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

FCH ühisettevõte uurib võimalust kasutada komisjoni süsteemi, et parandada veelgi teadmiste kasutamise ja levitamise plaani rakendamise järelevalvet.

Lisaks teadmiste kasutamise ja levitamise järelevalvele suurendab FCH ühisettevõte omaenda suutlikkust kasutada ja analüüsida projektide tulemusi, eelkõige hinnata oma tegevusprogrammi täitmist. Selleks alustab FCH ühisettevõttes 16. novembril 2013 tööd teadmiste haldamise ja -poliitika ametnik. Ametnik kasutab projekti TEMONAS (TEchnology MONitoring and Assement) tulemusel hiljuti loodud IT-vahendit, mis valmis mais 2013, et analüüsida ja sünteesida lõpetatud projektide tulemusi.

---