# Jurnalul Oficial C 5/2014

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2014.005.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 5 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 579 ianuarie 2014 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2014.005.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 5

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 579 ianuarie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2014/C 005/01 | Recomandarea Băncii Centrale Europene din 28 noiembrie 2013 privind statisticile referitoare la plăți (BCE/2013/44) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2014/C 005/01

Recomandarea Băncii Centrale Europene din 28 noiembrie 2013 privind statisticile referitoare la plăți (BCE/2013/44)

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 005/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.7003 – DLG/Team) (
  1
  ) | 2 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 005/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.7003 – DLG/Team) (
  1
  )

1

2

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 005/03 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 005/03

Rata de schimb a monedei euro

3

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 005/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 4 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 005/05 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 6 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2014/C 005/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

4

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2014/C 005/05

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 9.1.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 5/1

---

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 28 noiembrie 2013

privind statisticile referitoare la plăți

(BCE/2013/44)

2014/C 5/01

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 5.1 și articolul 34.1 a treia liniuță,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 8 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că pot fi colectate informații statistice în domeniul statisticilor referitoare la plăți și la sistemele de plăți. Prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 1409/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/43) (2), BCE a instituit un cadru pentru colectarea statisticilor referitoare la plăți necesare pentru îndeplinirea misiunilor sale de la prestatorii de servicii de plată, emitenții de monedă electronică și operatorii de sisteme de plăți. Aceste date sunt esențiale pentru identificarea și monitorizarea evoluțiilor de pe piețele serviciilor de plată din statele membre, precum și pentru sprijinirea promovării bunei funcționări a sistemelor de plăți. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că pot fi colectate informații statistice în domeniul statisticilor referitoare la plăți și la sistemele de plăți. Prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 1409/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/43) (2), BCE a instituit un cadru pentru colectarea statisticilor referitoare la plăți necesare pentru îndeplinirea misiunilor sale de la prestatorii de servicii de plată, emitenții de monedă electronică și operatorii de sisteme de plăți. Aceste date sunt esențiale pentru identificarea și monitorizarea evoluțiilor de pe piețele serviciilor de plată din statele membre, precum și pentru sprijinirea promovării bunei funcționări a sistemelor de plăți.

| (2) | Băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre a căror monedă nu este euro și care participă la acest cadru pentru colectarea statisticilor referitoare la plăți ar trebui să coopereze între ele, cu BCN ale statelor membre a căror monedă este euro și cu BCE pentru aplicarea acestui cadru în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1409/2013 (BCE/2013/43), |
| --- | --- |

(2)

Băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre a căror monedă nu este euro și care participă la acest cadru pentru colectarea statisticilor referitoare la plăți ar trebui să coopereze între ele, cu BCN ale statelor membre a căror monedă este euro și cu BCE pentru aplicarea acestui cadru în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1409/2013 (BCE/2013/43),

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

I.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, termenii „prestator de servicii de plată”, „emitent de monedă electronică” și „operator de sisteme de plăți” au sensul stabilit în Regulamentul (UE) nr. 1409/2013 (BCE/2013/43).

II.   Furnizarea de informații statistice

Destinatarii prezentei recomandări ar trebui să aplice dispozițiile care vizează BCN prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1409/2013 (BCE/2013/43).

III.   Dispoziție finală

Prezenta recomandare se adresează BCN ale statelor membre a căror monedă nu este euro, în măsura în care participă la cadrul pentru colectarea statisticilor referitoare la plăți în cadrul SEBC instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1409/2013 (BCE/2013/43).

Adoptată la Frankfurt pe Main, 28 noiembrie 2013.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1409/2013 al Băncii Centrale Europene din 28 noiembrie 2013 privind statisticile referitoare la plăți (BCE/2013/43) (JO L 352, 24.12.2013, p. 18).

2

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.1.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 5/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 5/2

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.7003 – DLG/Team)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 5/02

La data de 3 ianuarie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7003. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32014M7003. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.1.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 5/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 5/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

8 ianuarie 2014

2014/C 5/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3594 |
| JPY | yen japonez | 142,33 |
| DKK | coroana daneză | 7,4605 |
| GBP | lira sterlină | 0,82770 |
| SEK | coroana suedeză | 8,8964 |
| CHF | franc elvețian | 1,2383 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4110 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,448 |
| HUF | forint maghiar | 300,35 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| PLN | zlot polonez | 4,1767 |
| RON | leu românesc nou | 4,4926 |
| TRY | lira turcească | 2,9581 |
| AUD | dolar australian | 1,5212 |
| CAD | dolar canadian | 1,4692 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5416 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6373 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7262 |
| KRW | won sud-coreean | 1 450,38 |
| ZAR | rand sud-african | 14,4990 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,2249 |
| HRK | kuna croată | 7,6290 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 371,55 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,4526 |
| PHP | peso Filipine | 60,723 |
| RUB | rubla rusească | 45,0019 |
| THB | baht thailandez | 44,906 |
| BRL | real brazilian | 3,2246 |
| MXN | peso mexican | 17,7055 |
| INR | rupie indiană | 84,3200 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3594

JPY

yen japonez

142,33

DKK

coroana daneză

7,4605

GBP

lira sterlină

0,82770

SEK

coroana suedeză

8,8964

CHF

franc elvețian

1,2383

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4110

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,448

HUF

forint maghiar

300,35

LTL

litas lituanian

3,4528

PLN

zlot polonez

4,1767

RON

leu românesc nou

4,4926

TRY

lira turcească

2,9581

AUD

dolar australian

1,5212

CAD

dolar canadian

1,4692

HKD

dolar Hong Kong

10,5416

NZD

dolar neozeelandez

1,6373

SGD

dolar Singapore

1,7262

KRW

won sud-coreean

1 450,38

ZAR

rand sud-african

14,4990

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,2249

HRK

kuna croată

7,6290

IDR

rupia indoneziană

16 371,55

MYR

ringgit Malaiezia

4,4526

PHP

peso Filipine

60,723

RUB

rubla rusească

45,0019

THB

baht thailandez

44,906

BRL

real brazilian

3,2246

MXN

peso mexican

17,7055

INR

rupie indiană

84,3200

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 9.1.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 5/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 5/4

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 5/04

| 1. | La data de 23 decembrie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Sales & Solutions GmbH („SSG”, Germania) și Verbund AG („Verbund”, Austria) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei asociații în participațiune nou create, („JV”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 23 decembrie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Sales & Solutions GmbH („SSG”, Germania) și Verbund AG („Verbund”, Austria) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei asociații în participațiune nou create, („JV”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | SSG este o filială deținută integral de EnBW Energie Baden-Württemberg AG. Aceasta are activități în vânzarea de energie electrică, gaze naturale, încălzire urbană și servicii în domeniul energiei către clienți de mari dimensiuni și industriali, precum și către revânzători în Germania; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

SSG este o filială deținută integral de EnBW Energie Baden-Württemberg AG. Aceasta are activități în vânzarea de energie electrică, gaze naturale, încălzire urbană și servicii în domeniul energiei către clienți de mari dimensiuni și industriali, precum și către revânzători în Germania;

| — | Verbund are activități de-a lungul lanțului de valoare în sectorul energiei electrice, în special, dar nu exclusiv, în Austria și Germania; |
| --- | --- |

—

Verbund are activități de-a lungul lanțului de valoare în sectorul energiei electrice, în special, dar nu exclusiv, în Austria și Germania;

| — | asociația în participațiune (JV) va vinde energie electrică din surse regenerabile de energie, precum și servicii în domeniul energiei și, eventual, într-o etapă ulterioară, gaze naturale și biogaz către revânzători și clienți de mari dimensiuni și industriali în Germania. |
| --- | --- |

—

asociația în participațiune (JV) va vinde energie electrică din surse regenerabile de energie, precum și servicii în domeniul energiei și, eventual, într-o etapă ulterioară, gaze naturale și biogaz către revânzători și clienți de mari dimensiuni și industriali în Germania.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7098 – Sales & Solutions/Verbund/JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 9.1.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 5/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 5/6

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2014/C 5/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„BLEU DE GEX HAUT-JURA”/„BLEU DE SEPTMONCEL”

NR. CE: FR-PDO-0217-0941-24.01.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — |  | Aria geografică |
| — | ☒ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de obținere |
| — | ☒ | Legătura |
| — | ☒ | Etichetarea |
| — | ☒ | Cerințele naționale |
| — | ☒ | Altele (trimiteri privind coordonatele grupului și ale structurilor de control) |

—



Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—



Aria geografică

—

☒

Dovada originii

—

☒

Metoda de obținere

—

☒

Legătura

—

☒

Etichetarea

—

☒

Cerințele naționale

—

☒

Altele (trimiteri privind coordonatele grupului și ale structurilor de control)

2.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

☒

Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări)

3.1.   Modificarea punctului 2: Descrierea produsului

Materia primă:

Expresia „brânză din lapte de vacă” se înlocuiește cu expresia, mai exactă, „brânză obținută exclusiv din lapte de vacă prelucrat în stare crudă”.

Caracteristici organoleptice:

Au fost analizați toți descriptorii aferenți brânzei, pentru a descrie mai precis realitatea produsului:

| — | în ceea ce privește forma roților de brânză, expresia „cu marginea exterioară ușor convexă” se înlocuiește cu expresia „cu unghiuri clar rotunjite între fețe și marginea exterioară”, care descrie mai bine forma tradițională a acestei brânze; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește forma roților de brânză, expresia „cu marginea exterioară ușor convexă” se înlocuiește cu expresia „cu unghiuri clar rotunjite între fețe și marginea exterioară”, care descrie mai bine forma tradițională a acestei brânze;

| — | greutatea unei bucăți de brânză se modifică, de la „6,5-8,5 kilograme” la „6-9 kilograme”. Bucățile de brânză de 6 kg, ca și cele de 9 kg păstrează caracteristicile denumirii „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”, inclusiv în ceea ce privește repartiția mucegaiului albastru. Această diversitate se explică în parte prin variațiile compoziției laptelui pe tot parcursul anului, prin faptul că cașul este foarte aerisit, ceea ce face ca densitatea sa să fie greu de evaluat sau de măsurat, și, mai ales, prin imposibilitatea de a standardiza turnarea în forme manuală; |
| --- | --- |

—

greutatea unei bucăți de brânză se modifică, de la „6,5-8,5 kilograme” la „6-9 kilograme”. Bucățile de brânză de 6 kg, ca și cele de 9 kg păstrează caracteristicile denumirii „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”, inclusiv în ceea ce privește repartiția mucegaiului albastru. Această diversitate se explică în parte prin variațiile compoziției laptelui pe tot parcursul anului, prin faptul că cașul este foarte aerisit, ceea ce face ca densitatea sa să fie greu de evaluat sau de măsurat, și, mai ales, prin imposibilitatea de a standardiza turnarea în forme manuală;

| — | expresia „așezată într-o formă cu diametrul de 36 de centimetri” se înlocuiește cu expresia „și cu un diametru cuprins între 31 și 35 de centimetri în momentul comercializării”, care descrie brânza maturată; |
| --- | --- |

—

expresia „așezată într-o formă cu diametrul de 36 de centimetri” se înlocuiește cu expresia „și cu un diametru cuprins între 31 și 35 de centimetri în momentul comercializării”, care descrie brânza maturată;

| — | descrierea crustei se completează cu următorul text: „spre maronii. Crusta prezintă urme de țesătură și, eventual, urme de cute de pânză”; |
| --- | --- |

—

descrierea crustei se completează cu următorul text: „spre maronii. Crusta prezintă urme de țesătură și, eventual, urme de cute de pânză”;

| — | descrierea pastei se completează cu expresia „care prezintă mici găuri de fermentare”; |
| --- | --- |

—

descrierea pastei se completează cu expresia „care prezintă mici găuri de fermentare”;

| — | în descrierea mucegaiului, fraza „bine repartizate în toată masa” se înlocuiește cu următorul text, care este mai exact: „Zonele de albastru, de proteoliză (aspect galben) și eventual cele cretoase (albe și uscate) sunt repartizate uniform pe suprafața feliei de brânză. Pot fi observate urme de perforare, care pot fi asociate unor evoluții ale mucegaiurilor albastre sau albe”. |
| --- | --- |

—

în descrierea mucegaiului, fraza „bine repartizate în toată masa” se înlocuiește cu următorul text, care este mai exact: „Zonele de albastru, de proteoliză (aspect galben) și eventual cele cretoase (albe și uscate) sunt repartizate uniform pe suprafața feliei de brânză. Pot fi observate urme de perforare, care pot fi asociate unor evoluții ale mucegaiurilor albastre sau albe”.

Caracteristici analitice:

În loc de „până la 50 la sută materie grasă în materia uscată (aceasta din urmă fiind de cel puțin 52 de grame la 100 de grame de produs)”, se va citi „conține cel puțin 50 de grame de materie grasă la 100 de grame de brânză, după desicarea completă, iar conținutul său de materie uscată nu trebuie să fie mai mic de 52 de grame la 100 de grame de brânză.” Acest text nu modifică compoziția produsului.

Conținutul minim de sare este mutat de la capitolul „Metoda de obținere a produsului” la capitolul „Descrierea produsului”, mai potrivit pentru acest criteriu analitic.

3.2.   Modificarea punctului 4, „Elemente care dovedesc faptul că produsul este originar din aria geografică”

Având în vedere evoluțiile legislative și ale reglementărilor naționale, rubrica „Elemente care dovedesc că produsul este originar din aria geografică” a fost consolidată și regrupează, în special, obligațiile referitoare la declarare și la ținerea de registre privitoare la trasabilitatea produsului și la monitorizarea condițiilor de producție.

Aceste modificări sunt legate de reforma sistemului de control al denumirilor de origine, introdusă prin Ordonanța nr. 2006-1547 din 7 decembrie 2006 privind valorificarea produselor agricole, forestiere sau alimentare și a produselor marine. Se prevede în special o autorizare a operatorilor prin care să se recunoască capacitatea acestora de a îndeplini cerințele din caietul de sarcini al denumirii al cărei beneficiu îl solicită. Controlul caietului de sarcini al denumirii de origine este organizat pe baza unui plan de control elaborat de un organism de control.

În plus, la această rubrică au fost adăugate și completate mai multe dispoziții referitoare la registrele și documentele declarative prin care se garantează trasabilitatea brânzei.

3.3.   Modificarea punctului 5, „Metoda de obținere”

5.   Producerea laptelui

5.1.   Rase

Pentru a facilita controalele, s-a adăugat „tipul de rasă 46 sau 35”.

De asemenea, este admis „rezultatul încrucișării acestor două rase cu filiații certificate”. Cele două rase pure și încrucișarea lor sunt în mod istoric de origine locală. Nu s-au observat influențe ale încrucișării asupra specificității produsului.

5.2.   Gestionarea pajiștilor și îngrășăminte

S-a adăugat o limitare a îngrășămintelor minerale pe bază de azot, pentru a conserva diversitatea florală a pajiștilor: „Împrăștierea îngrășămintelor minerale nu se poate face decât după prima cosire și doza este limitată la 35 de unități de azot pe hectar.”

În același scop, sunt reglementate reînsămânțările pajiștilor: „Ținând seama de impactul biodiversității pajiștilor asupra bogăției produsului, reînsămânțările se realizează utilizând un amestec care să conțină cel puțin o plantă graminee și o plantă leguminoasă și să includă cel puțin patru specii.”

Același lucru este valabil și în cazul îngrășămintelor organice: „În ceea ce privește îngrășămintele organice, sunt autorizate numai gunoiul de grajd, excrementele de porc, gunoiul de grajd lichid, composturile din deșeuri vegetale provenite din exploatație, composturile agricole combinate (gunoi de grajd – deșeuri vegetale), nămolurile de epurare stabilizate, provenite din aria geografică a denumirii de origine «Bleu de Gex Haut-Jura» sau «Bleu de Septmoncel». Sunt interzise îngrășămintele provenite de la animale hrănite cu furaje însilozate. Nămolurile de epurare nu se împrăștie în perioada 15 iunie-15 septembrie. Se interzice în totalitate orice fel de exploatare a suprafeței furajere (pășunat sau cosire) la mai puțin de 4 săptămâni de la împrăștierea îngrășămintelor organice.”

5.3.   Hrana vacilor de lapte

Pășunatul devine obligatoriu, pentru a menține legătura dintre produs și teritoriul său de origine: „Vacile de lapte pășunează după topirea zăpezii, de îndată ce portanța solului permite acest lucru și câtă vreme este posibil datorită condițiilor climatice, de portanță și prezenței ierbii. Datele de pășunat și cele de ținere în grajd trebuie înregistrate.”

Pentru a menține legătura cu teritoriul, concentratele sunt limitate: „Aportul de concentrate în hrana vacilor de lapte (inclusiv aportul de plante deshidratate) este limitat, în medie, per cireadă, la 1 800 de kilograme/vacă de lapte/an.” și ”Sunt interzise în hrana vacilor de lapte: plantele furajere care influențează nefavorabil mirosul și gustul laptelui, cum sunt prazul, varza, rapița, rădăcinoasele, napii, frunzele de sfeclă, paiele tratate cu amoniac, distribuția de zer, cu excepția cazului în care acesta este produs în exploatație”.

Din același motiv, este limitată și hrănirea cu furaje verzi: „În caz de risc de degradare a solului sau de insuficiență a aportului alimentar din pășunat, se tolerează un supliment de furaje verzi, limitat la o singură masă pe zi, astfel încât cantitatea de iarbă păscută să reprezinte cel puțin jumătate din rația zilnică de furaje grosiere. În acest caz, furajele verzi, recoltate în mod corespunzător, trebuie aduse la fermă în stare proaspătă. Acestea nu trebuie să fie încălzite înainte de a fi date animalelor. În orice caz, termenul maxim de consum nu trebuie să depășească 4 ore din momentul cosirii.”

5.4.   Alimente interzise în exploatație

Pentru a se evita degradarea laptelui, este definită hrana tuturor cirezilor de rumegătoare din cadrul exploatației: „Condițiile următoare se aplică pe tot parcursul anului, tuturor șeptelurilor de rumegătoare din cadrul unei exploatații producătoare de lapte care produce lapte pentru „Bleu de Gex Haut-Jura” sau „Bleu de Septmoncel.”

„În hrana animalelor sunt autorizate numai plantele și alimentele complementare obținute din produse nemodificate genetic. Pragul maxim admis de contaminare accidentală și inevitabilă din punct de vedere tehnic trebuie să fie conform reglementărilor în vigoare. În alimentele compuse, acest prag maxim se aplică fiecărei componente.”

„Sunt interzise: umidificarea alimentelor înainte de distribuirea lor, alți conservanți pentru fân decât clorura de sodiu, alimentele complementare al căror nivel de umiditate este mai mare de 15 % (acestea sunt totuși autorizate pentru juninci), distribuirea de furaje cu adaos de melasă al căror conținut de melasă depășește 5 % din greutatea totală, ureea, reziduurile de distilare și concentrații care conțin uree și reziduuri de distilare, orice aditiv, cu excepția vitaminelor și mineralelor (sunt interziși în special aminoacizii protejați).”

„Este interzisă utilizarea pe teritoriul exploatației și pentru hrana șeptelurilor de rumegătoare a produselor însilozate sau a altor alimente fermentate, precum fânul din baloturile înfășurate în folie de plastic.”

„Sfeclele furajere trebuie curățate cu grijă înainte de a fi distribuite. Atunci când sunt tăiate în bucăți, sfeclele trebuie să fie pregătite în fiecare zi.”

„În caz de amestec de alimente, este interzis orice tip de umidificare, în special prin adaos de apă, de sfeclă sau de furaje verzi.”

5.5.   Mulsul

Deoarece flora naturală a laptelui trebuie conservată, „Procedeele de muls și de curățare sunt realizate respectând flora naturală a laptelui. Mulsul trebuie efectuat de două ori pe zi, dimineața și seara, la ore regulate. Se interzice eliminarea unui muls”.

5.6.   Termenul de începere a fabricației

Laptele trebuie să fie colectat zilnic și trebuie să fie pregătit rapid, în funcție de termenele prevăzute de tradiția locală: „Nu se pot colecta decât amestecuri de lapte obținut din maximum două mulsuri consecutive într-o perioadă de maximum 24 de ore per exploatație producătoare de lapte. Atunci când laptele este răcit între 10 °C și 18 °C, procesul de prelucrare începe cel mai târziu înainte de amiază dacă mulsul cel mai vechi este cel din dimineața zilei precedente și înainte de miezul nopții dacă mulsul cel mai vechi este cel din seara zilei precedente. Atunci când laptele este răcit între 2 °C și 8 °C, termenul maxim între mulsul cel mai vechi și începerea prelucrării este de 36 de ore.”

Explicație: termenul „zilnic” utilizat anterior se înlocuiește cu „24 de ore”, cu precizarea numărului de mulsuri din aceeași exploatație care pot fi colectate. Pentru laptele conservat la temperaturi cuprinse între 2 °C și 8 °C, textul rămâne neschimbat. Pentru laptele conservat la temperaturi cuprinse între 10 °C și 18 °C, textul a fost modificat pentru a facilita controlul.

Fraza „Răcirea laptelui trebuie efectuată imediat dacă coagularea nu are loc în termen de două ore”, care este greu de controlat (absența temperaturii maxime) și prea generală, a fost înlocuită cu un ansamblu de reguli stricte privind temperaturile și termenele de coagulare.

„Numărul de mulsuri colectate poate crește la trei per 36 de ore per exploatație, iar termenul de coagulare a laptelui poate fi prelungit cu încă 12 ore în caz de dificultăți rutiere excepționale, cauzate de condițiile climatice.”

Explicație: pentru zonele montane, caracterizate printr-o climă aspră, s-a considerat necesar să se prevadă adaptări punctuale în caz de dificultăți rutiere cauzate de condițiile climatice care împiedică uneori camioanele să colecteze laptele.

5.7.   Prelucrare

Fraza „Aceste tipuri de lapte trebuie colectate separat de orice alte tipuri care nu respectă condițiile caietului de sarcini” se elimină, căci este redundantă, fiind precedată de fraza „Numai tipurile de lapte conforme cu caietul de sarcini pot intra în spațiile de producție”.

Se adaugă faptul că turnarea în forme se face „manual”, pentru a respecta tradiția și know-how-ul producătorului de brânză. Într-adevăr, chiar dacă celelalte operațiuni (decuparea, amestecarea) ar deveni mecanice în viitor, turnarea în forme va trebui să se facă întotdeauna manual. Această caracteristică a turnării în forme explică imposibilitatea de a defini un interval de greutate foarte strict pentru acest tip de brânză.

know-how

În ceea ce privește dimensiunea formei, se acceptă „mai mult sau mai puțin 2 centimetri pentru a se ține seama de o eventuală deformare ușoară a formei”. În ceea ce privește sărarea, mențiunea „timp de mai multe zile” se înlocuiește cu mențiunea „timp de cel puțin două zile”, pentru a facilita înțelegerea de către operatori și controlul.

Fermenții de maturare se adaugă pe lista aditivilor și a adjuvanților tehnologici autorizați.

Explicație: deoarece culturile de maturare pot să conțină și alte substanțe decât fermenții lactici, vechiul text trebuie, prin urmare, completat.

5.8.   Maturarea

Perforarea „destinată să aerisească brânzeturile” trebuie efectuată între „cea de a șaptea” (în loc de cea de a opta) și cea de a cincisprezecea zi de la data fabricației. Autorizația de a perfora brânzeturile începând cu cea de a șaptea zi (în loc de cea de a opta) nu modifică specificitatea produsului. Se păstrează perioada maximă de timp (15 zile) care trebuie să preceadă perforarea, deoarece depășirea acesteia ar putea influența în mod negativ specificitatea produsului.

Modificarea punctului 6, „Elemente care justifică legătura cu mediul geografic”:

Rubrica „Legătura cu originea” a fost structurată în trei părți: „specificitatea ariei geografice”, „specificitatea produsului” și „legătura cauzală între aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului”. Elementele care justifică această legătură cu originea au fost dezvoltate și precizate.

3.4.   Modificarea punctului 7, „Referințe privind structurile de control”

Modificarea punctului 7, „Referințe privind structurile de control”

Se indică datele de contact ale structurilor care participă la controlul condițiilor de producție și, în special, datele de contact ale noului organism de certificare selectat de grup.

3.5.   Modificarea punctului 8, „Elemente specifice ale etichetării”

Modificarea punctului 8, „Elemente specifice ale etichetării”

Se elimină obligația de a utiliza logoul național „INAO”. A fost adăugată o precizare privind mențiunile autorizate pe etichete, precum și obligația de a utiliza logoul „DOP” al Uniunii Europene.

3.6.   Modificarea punctului 9, „Cerințe naționale”

Modificarea punctului 9, „Cerințe naționale”

Au fost adăugate „principalele elemente de controlat”, cu valorile de referință și metodele de evaluare aferente.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (3)

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

3

„BLEU DE GEX HAUT-JURA”/„BLEU DE SEPTMONCEL”

„BLEU DE GEX HAUT-JURA”/„BLEU DE SEPTMONCEL”

NR. CE: FR-PDO-0217-0941-24.01.2012

NR. CE: FR-PDO-0217-0941-24.01.2012

IGP ( ) DOP ( X )

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

Denumire

„Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Tip de produs

| Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3.

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” este un tip de brânză obținut exclusiv din lapte de vacă prelucrat în stare crudă.

Pasta sa cu mucegai, nefiartă, nepresată, conține cel puțin 50 de grame de materie grasă la 100 de grame de brânză, după desicarea completă, iar conținutul său de materie uscată nu trebuie să fie mai mic de 52 de grame la 100 de grame de brânză.

Este prezentată sub formă de roți cu fețe plane, cu unghiuri clar rotunjite între fețe și margine, cu o greutate cuprinsă între 6 și 9 kilograme și cu diametrul cuprins între 31 și 35 de centimetri în momentul comercializării.

Crusta este fină, uscată, albicioasă spre gălbuie, ușor făinoasă, prezentând eventual mici pete roșcate spre maronii. Crusta prezintă urme de țesătură și, eventual, urme de cute de pânză.

Pasta este moale, de culoare alb spre fildeșiu, cu o mici găuri de fermentare și marmorată cu mucegai albastru-verzui destul de pal. Zonele de albastru, de proteoliză (aspect galben) și eventual cele cretoase (albe și uscate) sunt repartizate uniform pe suprafața feliei de brânză. Pot fi observate urme de perforare, care pot fi asociate unor evoluții ale mucegaiurilor albastre sau albe.

Brânzeturile au un conținut minim de sare (NaCl) de 0,8 grame la 100 de grame de brânză.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Brâna este produsă exclusiv din lapte de vacă provenit exclusiv de la vaci din rasa Montbéliarde (tipul de rasă 46) sau din rasa Simmental franțuzească (tipul de rasă 35) sau din rezultatul încrucișării acestor două rase cu filiații certificate.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Pentru a garanta o legătură strânsă între teritoriu și produs printr-o alimentație specifică ariei geografice, hrana de bază a vacilor de lapte este formată din furaje provenite de pe pajiști situate în aria geografică, iar alimentele complementare sunt limitate la 1 800 kg per vacă de lapte pe an.

Pe exploatație, suprafața furajeră efectiv utilizată trebuie să fie de cel puțin un hectar per vacă de lapte.

Pentru conservarea metodei tradiționale de pășunat, se interzic sistemele de exploatare prin care toată hrana este adusă în troace. Vacile de lapte pășunează după topirea zăpezilor, de îndată ce portanța solului permite acest lucru.

Se interzice folosirea alimentelor fermentate, însilozate sau nu, ca hrană pentru cireada de vaci de lapte, deoarece acestea prezintă riscuri tehnologice în procesul de fabricare și de maturare a brânzeturilor.

Pentru conservarea unei alimentații cu caracter tradițional, în hrana șeptelului de vaci de lapte se autorizează numai materiile prime și furajele complementare obținute din produse nemodificate genetic.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producerea laptelui, transformarea în brânză și maturarea acesteia trebuie efectuate în aria geografică.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Nu există.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Norme specifice privind etichetarea

Cuvântul „Gex” trebuie ștanțat pe fiecare bucată de brânză în cursul procesului de fabricație.

Pe eticheta brânzei trebuie să figureze denumirea de origine „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel”, scrisă cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă.

Independent de mențiunile legale aplicabile tuturor brânzeturilor în general, se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a oricăror calificative sau mențiuni care însoțesc respectiva denumire, cu excepția mărcilor comerciale sau de fabrică specifice.

Pe etichetă trebuie să figureze logoul „DOP” al Uniunii Europene. De asemenea, pe etichetă poate să figureze mențiunea „denumire de origine protejată”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică cuprinde teritoriile următoarelor comune sau părți de comune:

| | În departamentul Ain: comunele Gex, Lélex, Mijoux, Chèzery-Forens, Confort, Lancrans, Léaz, Champfromier, Giron, Montanges, Plagne, Saint-Germain-de-Joux, Grand-Abergement, Petit-Abergement, Belleydoux, Échallon, Apremont, Charix, Lalleyriat, Le Poizat și părțile situate la o altitudine de cel puțin opt sute de metri ale comunelor Crozet, Échenevex, Vesancy, Divonne-les-Bains, Péron, Farges, Collonges, Saint-Jean-de-Gonville, Thoiry, Sergy, Billiat, Châtillon-en-Michaille, Injoux-Génissiat, Villes și partea comunei Bellegarde-sur-Valserine situată la nord-est de Rhône sau de Valserine. |
| --- | --- |

În departamentul Ain: comunele Gex, Lélex, Mijoux, Chèzery-Forens, Confort, Lancrans, Léaz, Champfromier, Giron, Montanges, Plagne, Saint-Germain-de-Joux, Grand-Abergement, Petit-Abergement, Belleydoux, Échallon, Apremont, Charix, Lalleyriat, Le Poizat și părțile situate la o altitudine de cel puțin opt sute de metri ale comunelor Crozet, Échenevex, Vesancy, Divonne-les-Bains, Péron, Farges, Collonges, Saint-Jean-de-Gonville, Thoiry, Sergy, Billiat, Châtillon-en-Michaille, Injoux-Génissiat, Villes și partea comunei Bellegarde-sur-Valserine situată la nord-est de Rhône sau de Valserine.

| | În departamentul Jura: comunele Bellecombe, Les Bouchoux, Choux, Coiserette, Coyriere, Larrivoire, Les Moussières, La Pesse, Rogna, Viry, Vulvoz, Lézat, Longchaumois, La Mouille, Prémanon, Tancua, Chassal, Lajoux, Lamoura, Lavancia-Epercy (cu excepția părții acestei comune care corespunde vechii secțiuni a comunei Épercy), Molinges, Les Molunes, La Rixouse, Saint-Claude, Septmoncel, Vaux-lès-Saint-Claude, Villard-Saint-Sauveur, Villard-sur-Bienne, Château-des-Prés, La Chaumusse, Chaux-des-Prés, La Chaux-du-Dombief, Fort-du-Plasne, Grande-Rivière, Lac-des-Rouges-Truites, Les Piards, Prénovel, Saint-Laurent-en-Grandvaux, Saint-Maurice-Crillat (cu excepția părții acestei comune care corespunde vechii comune Crillat), Saint-Pierre. |
| --- | --- |

În departamentul Jura: comunele Bellecombe, Les Bouchoux, Choux, Coiserette, Coyriere, Larrivoire, Les Moussières, La Pesse, Rogna, Viry, Vulvoz, Lézat, Longchaumois, La Mouille, Prémanon, Tancua, Chassal, Lajoux, Lamoura, Lavancia-Epercy (cu excepția părții acestei comune care corespunde vechii secțiuni a comunei Épercy), Molinges, Les Molunes, La Rixouse, Saint-Claude, Septmoncel, Vaux-lès-Saint-Claude, Villard-Saint-Sauveur, Villard-sur-Bienne, Château-des-Prés, La Chaumusse, Chaux-des-Prés, La Chaux-du-Dombief, Fort-du-Plasne, Grande-Rivière, Lac-des-Rouges-Truites, Les Piards, Prénovel, Saint-Laurent-en-Grandvaux, Saint-Maurice-Crillat (cu excepția părții acestei comune care corespunde vechii comune Crillat), Saint-Pierre.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Specificitatea ariei geografice

5.1.1.   Factori naturali

Factori naturali

Aria geografică corespunde regiunii originare de producție a acestui tip de brânză: Haut-Jura. Predomină zonele cu altitudini între 800 și 1 200 de metri.

Din punct de vedere geologic, masivul Haut-Jura este destul de omogen, format în principal din calcaruri și marne datând din jurasic sau din cretacicul inferior. Aceste formațiuni pot fi acoperite cu structuri glaciare.

Clima se caracterizează prin precipitații foarte abundente și printr-o frecvență ridicată a temperaturilor joase, corelate cu altitudinea mare. Perioada de înzăpezire durează adesea mai multe luni. Din cauza precipitațiilor regulate și abundente, bilanțul hidric este aproape întotdeauna excedentar. Temperaturile joase limitează durata ciclurilor biologice.

Pe acest teritoriu cu păduri foarte mari de rășinoase, în principal de molid (nivelul de împădurire al anumitor comune depășește 60 %), principalele surse de furaje sunt pajiștile. Predominanța puternică a pajiștilor naturale (suprafața de pășune permanentă reprezintă 100 % din suprafața agricolă utilizată a majorității comunelor din regiune) garantează o legătură strânsă între factorii naturali al mediului și particularitățile produsului.

Clima umedă, favorabilă pajiștilor, precum și relieful au condus la dezvoltarea creșterii animalelor și a producției de brânză.

5.1.2.   Factori umani

Factori umani

Brânza cu pastă cu mucegai se fabrică de multă vreme în munții Jura. Documentele administrative atestă că, începând de la sfârșitul secolului al XVIII-lea, în cabanele de la munte se fabrica brânză albastră cu mucegaiuri interne din lapte provenit de pe pășunile situate pe acest teritoriu umed. Produsul se vindea sub denumirea de „Gex”, de „Septmoncel” sau de „fromage bleu du Haut-Jura”.

Această producție face parte integrantă din echilibrul economiei locale, iar recunoașterea denumirii de origine de către tribunalul din Nantua începând din iulie 1935 a permis menținerea activităților agricole tradiționale în această regiune.

5.2.   Specificitatea produsului

Specificitatea produsului

„Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” este o brânză din lapte de vacă, cu pastă cu mucegai, nefiartă, nepresată.

Brânza prezintă „găuri datorate turnării în forme” (trous de moulage) și alte găuri datorate procesului de fermentație heterolactic specific, datorat în parte florei native a laptelui.

trous de moulage

Aspectul „marmorat” se datorează mucegaiurilor a căror activitate proteolitică înmoaie pasta și dezvoltă arome caracteristice. În absența acestei activități proteolitice, pasta rămâne cretoasă din cauza dificultăților aferente prelucrării în cuvă, a absenței presării și, deci, a menținerii unei „rezerve acide” rezultate din neeliminarea completă a zerului.

Acest echilibru între aspectul cretos, zonele de proteoliză și zonele de dezvoltare a mucegaiului albastru este o caracteristică fundamentală a acestui tip de brânză. Echilibrul respectiv determină și formatul optim: dacă acesta ar fi mai mic, întreaga pastă ar fi supusă rapid procesului de proteoliză, ceea ce ar limita suplețea comercială indispensabilă unei brânze de munte. Dimpotrivă, dacă formatul ar fi mai mare, ar fi dificil de controlat, pe de o parte, echilibrul între aspectul cretos și cel de proteoliză și, pe de altă parte, repartiția mucegaiului albastru în pastă.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Datorită situației sale geografice, regiunea muntoasă Haut-Jura își conservă vocația agricolă naturală: producția de iarbă destinată producerii brânzeturilor.

Iarba produsă la munte este considerată un veritabil patrimoniu floral. În regiunea Haut-Jura, practicile agricole puțin intensive au permis păstrarea unei flore bogate și diversificate: nu mai puțin de 70 de specii diferite pe fânețe și pe pășuni, ceea ce contribuie la gustul brânzei. Pentru o utilizare durabilă a acestei resurse, crescătorii scot animalele la pășunat cat mai mult posibil, alternând pășunatul cu iarba cosită de pe anumite parcele. Curățenia periodică permite conservarea biodiversității resursei și contribuie, de asemenea, la menținerea peisajului.

În această regiune unde alternează câmpiile, pădurile și vâlcelele, flora extrem de variată și parfumată conferă laptelui de vacă din rasele Montbéliarde și Simmental franțuzească, adaptate în mod special la aria geografică, o savoare specifică, conservată prin utilizarea laptelui crud. Predominanța ierbii și preocuparea pentru limitarea factorilor care alcătuiesc hrana animalelor a condus la producerea unui lapte cu un raport echilibrat între materiile grase și cele proteice, dar cu o bogăție limitată.

Ca în orice regiune muntoasă, se cuvine ca brânzeturile produse să aibă un format cât mai mare cu putință. Sărăcia relativă a laptelui și caracterul rustic al ustensilelor pentru producerea brânzei au stat cu siguranță la baza fabricării mucegaiului albastru: din cauza altitudinii, laptele ajunge în spațiul de producție la o temperatură adesea mai mică de 30 °C, ceea ce face dificilă coagularea cașului. Această dificultate era compensată prin amestecarea cașului în cuvă, la limita acoperirii granulelor, ceea ce făcea coeziunea granulelor în formă delicată. Operațiunea manuală a turnării în forme permite producătorului să își exprime know-how-ul. Utilizarea unei pânze în formă ameliorează scurgerea zerului pe suprafața brânzei, pregătind astfel aspectul crustei. În absența presării, pentru o scurgere mai mare, brânza este menținută în sare timp de mai multe zile. Perforarea, prin care aerul intră în brânză, permite dezvoltarea mucegaiului albastru.

know-how

Forma rotundă și raportul greutate/diametru corespund unui bun compromis între suprafață și volum, ceea ce permite o bună conservare, indispensabilă în regiunile montane.

Unghiurile rotunjite ale brânzeturilor sunt rezultatul formei cuvelor în care a avut loc sărarea. Este oportun să se facă distincția între acestea și o detalonare clasică legată de proteoliza pastei.

Tehnologia utilizată pentru producerea „Bleu de Gex Haut-Jura”/„Bleu de Septmoncel” permite maturarea rapidă în raport cu volumul fiecărei brânze. În momentul consumării, această brânză va prezenta, deci, un aspect și gusturi echilibrate

Pivnițele relativ uscate datorită subsolului calcaros și durata relativ scurtă a maturării (în raport cu mărimea brânzei) nu permit o dezvoltare puternică a mucegaiurilor superficiale ale „Bleu de Gex Haut-Jura” sau „Bleu de Septmoncel”, în general albe sau gri, lăsând să iasă în evidență, până la finalul maturării, urmele de țesătură lăsate de pânza utilizată la turnarea în forme. Această crustă uscată se datorează, de asemenea, în parte, tehnicii de sărare.

Maturarea pe planșă de lemn creează zone aerobe în decursul perioadei de contact al brânzei cu planșa. Aceste zone sunt favorabile bacteriilor care colorează crusta cu pete roșietice spre maronii. Întoarcerea periodică în pivniță și utilizarea lemnului de molid limitează acest fenomen. Molidul, prin porozitatea sa, reglează mai bine decât alte esențe de lemn, umiditatea de pe suprafața brânzei.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (4)]

4

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBleudeGex.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

2

(3)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

3

(4)  A se vedea nota de subsol nr. 3.

4

---