# Europeiska unionens C 371/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.371.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 371 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | femtiosjätte årgången18 december 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.371.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 371

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

femtiosjätte årgången18 december 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2013/C 371/01 | Rådets yttrande av den 10 december 2013 om Maltas program för ekonomiskt partnerskap | 1 |
| 2013/C 371/02 | Rådets yttrande av den 10 december 2013 om Nederländernas program för ekonomiskt partnerskap | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2013/C 371/01

Rådets yttrande av den 10 december 2013 om Maltas program för ekonomiskt partnerskap

1

2013/C 371/02

Rådets yttrande av den 10 december 2013 om Nederländernas program för ekonomiskt partnerskap

4

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 371/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 6 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 371/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 371/04 | Eurons växelkurs | 11 |
| 2013/C 371/05 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  ) | 12 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2013/C 371/06 | Rekonstruktionsåtgärder – Beslut om rekonstruktionsåtgärder för försäkringsaktiebolaget LA VIE ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΑΣΦΑΛΙΣΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΙΑ ΥΓΕΙΑΣ(Offentliggörande i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag) | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 371/04

Eurons växelkurs

11

2013/C 371/05

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

1

12

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2013/C 371/06

Rekonstruktionsåtgärder – Beslut om rekonstruktionsåtgärder för försäkringsaktiebolaget LA VIE ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΑΣΦΑΛΙΣΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΙΑ ΥΓΕΙΑΣ(Offentliggörande i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag)

(Offentliggörande i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag)

18

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 371/07 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa produkter av glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina | 19 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 371/07

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa produkter av glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 december 2013

om Maltas program för ekonomiskt partnerskap

(2013/C 371/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att säkra budgetdisciplin i hela unionen och anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Stabilitets- och tillväxtpakten grundar sig på målet att uppnå sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och för en stark hållbar tillväxt som underbyggs av finansiell stabilitet, och därigenom stödja uppnåendet av unionens mål för hållbar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att säkra budgetdisciplin i hela unionen och anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Stabilitets- och tillväxtpakten grundar sig på målet att uppnå sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och för en stark hållbar tillväxt som underbyggs av finansiell stabilitet, och därigenom stödja uppnåendet av unionens mål för hållbar tillväxt och sysselsättning.

| (2) | I förordning (EU) nr 473/2013 fastställs bestämmelser för skärpt övervakning av budgetpolitiken i euroområdet, och för att säkerställa att de nationella budgetarna överensstämmer med de riktlinjer för den ekonomiska politiken som utfärdats inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten samt den europeiska planeringsterminen. Eftersom rena budgetåtgärder kan vara otillräckliga för att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet kan det även krävas att det vidtas ytterligare politiska åtgärder och strukturreformer. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 473/2013 fastställs bestämmelser för skärpt övervakning av budgetpolitiken i euroområdet, och för att säkerställa att de nationella budgetarna överensstämmer med de riktlinjer för den ekonomiska politiken som utfärdats inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten samt den europeiska planeringsterminen. Eftersom rena budgetåtgärder kan vara otillräckliga för att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet kan det även krävas att det vidtas ytterligare politiska åtgärder och strukturreformer.

| (3) | I artikel 9 i förordning (EU) nr 473/2013 anges närmare bestämmelser för de program för ekonomiskt partnerskap som ska läggas fram av en medlemsstat som har euron som valuta som är föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott. I programmet för ekonomiskt partnerskap anges en uppsättning åtgärder som syftar till att bidra till en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet, och programmet för ekonomiskt partnerskap bör framför allt i detalj redogöra för de viktigaste finanspolitiska strukturreformerna, bland annat på områdena beskattning, pensionssystem, sjuk- och hälsovårdssystem och budgetramverk. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9 i förordning (EU) nr 473/2013 anges närmare bestämmelser för de program för ekonomiskt partnerskap som ska läggas fram av en medlemsstat som har euron som valuta som är föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott. I programmet för ekonomiskt partnerskap anges en uppsättning åtgärder som syftar till att bidra till en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet, och programmet för ekonomiskt partnerskap bör framför allt i detalj redogöra för de viktigaste finanspolitiska strukturreformerna, bland annat på områdena beskattning, pensionssystem, sjuk- och hälsovårdssystem och budgetramverk.

| (4) | Den 21 juni 2013 antog rådet beslut 2013/319/EU (2) genom vilket ett förfarande vid alltför stora underskott inleddes mot Malta. I detta sammanhang uppmanades Malta att lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap senast den 1 oktober 2013. |
| --- | --- |

(4)

Den 21 juni 2013 antog rådet beslut 2013/319/EU (2) genom vilket ett förfarande vid alltför stora underskott inleddes mot Malta. I detta sammanhang uppmanades Malta att lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap senast den 1 oktober 2013.

| (5) | Den 1 oktober 2013, och inom den tidsfrist som fastställs i förordning (EU) nr 473/2013, lade Malta fram ett program för ekonomiskt partnerskap för kommissionen och rådet, med strukturreformer som syftar till att stärka de offentliga finanserna och som, mer generellt, överensstämmer med de landsspecifika rekommendationer (nedan kallade rekommendationer) för 2013 som riktades till Malta genom rådets rekommendation av den 9 juli 2013 (3) (nedan kallad rådets rekommendation av den 9 juli 2013): i) Säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet (rekommendation 1, 2 och 4), ii) öka effektiviteten i den offentliga förvaltningen (rekommendation 2 och 5), iii) öka den potentiella produktionen, och samtidigt främja konkurrenskraft och en varierad och balanserad ekonomi (rekommendation 2, 3 och 4) och iv) att värna om den finansiella stabiliteten (rekommendation 5). |
| --- | --- |

(5)

Den 1 oktober 2013, och inom den tidsfrist som fastställs i förordning (EU) nr 473/2013, lade Malta fram ett program för ekonomiskt partnerskap för kommissionen och rådet, med strukturreformer som syftar till att stärka de offentliga finanserna och som, mer generellt, överensstämmer med de landsspecifika rekommendationer (nedan kallade rekommendationer) för 2013 som riktades till Malta genom rådets rekommendation av den 9 juli 2013 (3) (nedan kallad rådets rekommendation av den 9 juli 2013): i) Säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet (rekommendation 1, 2 och 4), ii) öka effektiviteten i den offentliga förvaltningen (rekommendation 2 och 5), iii) öka den potentiella produktionen, och samtidigt främja konkurrenskraft och en varierad och balanserad ekonomi (rekommendation 2, 3 och 4) och iv) att värna om den finansiella stabiliteten (rekommendation 5).

| (6) | Malta planerar att genomföra följande finanspolitiska åtgärder och strukturåtgärder: i) Reform av den finanspolitiska ramen, ii) en översyn av utgifterna på ministerienivå, iii) införa en tredje pelare i pensionsreformen, iv) åtgärder för att förbättra tjänster inom hälso- och sjukvårdssektorn, v) omstrukturering av statsägda företag, vi) öka effektiviteten i den offentliga förvaltningen och vii) gradvis flytta skattebördan från direkta till indirekta skatter. Åtgärderna är i stort sett tillräckliga och kan förväntas bidra till att stärka de offentliga finanserna. Det förefaller dock krävas ytterligare insatser på vissa områden, som att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(6)

Malta planerar att genomföra följande finanspolitiska åtgärder och strukturåtgärder: i) Reform av den finanspolitiska ramen, ii) en översyn av utgifterna på ministerienivå, iii) införa en tredje pelare i pensionsreformen, iv) åtgärder för att förbättra tjänster inom hälso- och sjukvårdssektorn, v) omstrukturering av statsägda företag, vi) öka effektiviteten i den offentliga förvaltningen och vii) gradvis flytta skattebördan från direkta till indirekta skatter. Åtgärderna är i stort sett tillräckliga och kan förväntas bidra till att stärka de offentliga finanserna. Det förefaller dock krävas ytterligare insatser på vissa områden, som att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (7) | Reformen av det finanspolitiska regelverket är tillräcklig och kan förväntas stärka den finanspolitiska styrningen och bidra till att begränsa risken för att de uppsatta målen för finanspolitiken inte uppfylls. Utnämningen av ett oberoende finanspolitiskt råd kan förväntas bidra till en förstärkt övervakning och planering av Maltas offentliga finanser. Den reformen har dock fortfarande inte antagits av parlamentet. |
| --- | --- |

(7)

Reformen av det finanspolitiska regelverket är tillräcklig och kan förväntas stärka den finanspolitiska styrningen och bidra till att begränsa risken för att de uppsatta målen för finanspolitiken inte uppfylls. Utnämningen av ett oberoende finanspolitiskt råd kan förväntas bidra till en förstärkt övervakning och planering av Maltas offentliga finanser. Den reformen har dock fortfarande inte antagits av parlamentet.

| (8) | Den pågående översynen av de offentliga utgifterna som syftar till att identifiera utgiftsbesparingar och förbättra de offentliga utgifternas effektivitet kan dels leda till lägre tillväxt av utgifterna och dels mer tillväxtfrämjande offentliga utgifter. |
| --- | --- |

(8)

Den pågående översynen av de offentliga utgifterna som syftar till att identifiera utgiftsbesparingar och förbättra de offentliga utgifternas effektivitet kan dels leda till lägre tillväxt av utgifterna och dels mer tillväxtfrämjande offentliga utgifter.

| (9) | Införandet av en tredje pelare i pensionssystemet skulle kunna förbättra pensionssystemet vad gäller tillräcklighet, men det skulle inte bidra till att öka dess hållbarhet. Inga av de andra relevanta åtgärderna som lämnats för Malta enligt rekommendation 2, nämligen att påskynda höjningen av den lagstadgade pensionsåldern och öka den faktiska pensionsåldern, förefaller vara föremål för ett övervägande. |
| --- | --- |

(9)

Införandet av en tredje pelare i pensionssystemet skulle kunna förbättra pensionssystemet vad gäller tillräcklighet, men det skulle inte bidra till att öka dess hållbarhet. Inga av de andra relevanta åtgärderna som lämnats för Malta enligt rekommendation 2, nämligen att påskynda höjningen av den lagstadgade pensionsåldern och öka den faktiska pensionsåldern, förefaller vara föremål för ett övervägande.

| (10) | De planerade åtgärderna för att förbättra tjänsterna inom hälso- och sjukvårdssektorn kan förväntas förbättra systemets effektivitet och tillförlitlighet. De kan dock samtidigt bidra till ökad efterfrågan och ökat utnyttjande av offentligfinansierade hälso- och sjukvårdstjänster. I brist på mer detaljerade uppgifter om åtgärderna är det inte möjligt att avgöra i vilken utsträckning reformen kan sänka trycket på de offentliga utgifterna på lång sikt. |
| --- | --- |

(10)

De planerade åtgärderna för att förbättra tjänsterna inom hälso- och sjukvårdssektorn kan förväntas förbättra systemets effektivitet och tillförlitlighet. De kan dock samtidigt bidra till ökad efterfrågan och ökat utnyttjande av offentligfinansierade hälso- och sjukvårdstjänster. I brist på mer detaljerade uppgifter om åtgärderna är det inte möjligt att avgöra i vilken utsträckning reformen kan sänka trycket på de offentliga utgifterna på lång sikt.

| (11) | Omstrukturering av statligt ägda företag, som det nationella flygbolaget Air Malta och energibolaget Enemalta, skulle kunna förbättra deras ekonomiska resultat och i sin tur minska de offentliga finansernas ansvarsförpliktelser. De politiska insatserna inom energisektorn är särskilt märkbara, där den viktigaste energileverantören Enemalta innehar statligt garanterade skulder på cirka 10 % av BNP. Dessutom kan detta förväntas minska framtida behov av statliga subventioner. |
| --- | --- |

(11)

Omstrukturering av statligt ägda företag, som det nationella flygbolaget Air Malta och energibolaget Enemalta, skulle kunna förbättra deras ekonomiska resultat och i sin tur minska de offentliga finansernas ansvarsförpliktelser. De politiska insatserna inom energisektorn är särskilt märkbara, där den viktigaste energileverantören Enemalta innehar statligt garanterade skulder på cirka 10 % av BNP. Dessutom kan detta förväntas minska framtida behov av statliga subventioner.

| (12) | Myndigheterna presenterar en blandning av pågående och nya åtgärder som kan förväntas öka den offentliga förvaltningens förmåga att kontrollera efterlevnad av skatteplikt och minska skatteflykt. Vidare innehåller programmet för ekonomiskt partnerskap åtgärder som skulle korta tidsperioden och effektivisera förfarandena för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(12)

Myndigheterna presenterar en blandning av pågående och nya åtgärder som kan förväntas öka den offentliga förvaltningens förmåga att kontrollera efterlevnad av skatteplikt och minska skatteflykt. Vidare innehåller programmet för ekonomiskt partnerskap åtgärder som skulle korta tidsperioden och effektivisera förfarandena för offentlig upphandling.

| (13) | Den angivna gradvisa övergången från direkt till indirekt beskattning skulle kunna stimulera skapandet av nya arbetstillfällen och förbättra skattesystemets tillväxtfrämjande egenskaper. Denna övergång beskrivs dock i mycket allmänna ordalag utan några detaljerade uppgifter. Dessutom saknas det fortfarande planer på att minska skattelagstiftningens incitament till bolagens skuldsättning. |
| --- | --- |

(13)

Den angivna gradvisa övergången från direkt till indirekt beskattning skulle kunna stimulera skapandet av nya arbetstillfällen och förbättra skattesystemets tillväxtfrämjande egenskaper. Denna övergång beskrivs dock i mycket allmänna ordalag utan några detaljerade uppgifter. Dessutom saknas det fortfarande planer på att minska skattelagstiftningens incitament till bolagens skuldsättning.

| (14) | Programmet för ekonomiskt partnerskap innehåller också en rad andra strukturella åtgärder än skatteåtgärder som i stort sett syftar till att uppfylla de landsspecifika rekommendationerna för 2013. De politiska planerna innehåller omfattande reformer av rättsväsendet och en diversifiering av energikällor. Åtgärderna förefaller gå i rätt riktning och kan förväntas bidra till skapandet av arbetstillfällen och tillväxt i Malta, och samtidigt trygga den finansiella stabiliteten. Generellt är de fortfarande under utarbetande, medan de uppgifter som lämnats ofta är begränsade. Därför krävs ytterligare analys av de politiska planernas inverkan och deras bidrag för att hantera de utmaningar som identifierats i de landsspecifika rekommendationerna för 2013 så snart de politiska planerna blir mer konkreta och genomförandet av dem framskrider. |
| --- | --- |

(14)

Programmet för ekonomiskt partnerskap innehåller också en rad andra strukturella åtgärder än skatteåtgärder som i stort sett syftar till att uppfylla de landsspecifika rekommendationerna för 2013. De politiska planerna innehåller omfattande reformer av rättsväsendet och en diversifiering av energikällor. Åtgärderna förefaller gå i rätt riktning och kan förväntas bidra till skapandet av arbetstillfällen och tillväxt i Malta, och samtidigt trygga den finansiella stabiliteten. Generellt är de fortfarande under utarbetande, medan de uppgifter som lämnats ofta är begränsade. Därför krävs ytterligare analys av de politiska planernas inverkan och deras bidrag för att hantera de utmaningar som identifierats i de landsspecifika rekommendationerna för 2013 så snart de politiska planerna blir mer konkreta och genomförandet av dem framskrider.

HÄRIGENOM AVGES FÖLJANDE YTTRANDE:

Maltas ekonomiska partnerskapsprogram som lades fram för kommissionen och rådet den 1 oktober 2013 innehåller en uppsättning finanspolitiska reformer och strukturreformer som delvis är tillräckliga för att understödja strävandena att uppnå sunda offentliga finanser. I programmet för ekonomiskt partnerskap fortsätter man att utforma den skattemässiga reformen och andra reformer som inte omfattar skatteåtgärder som ingår i det nationella reformprogrammet för 2013 och stabilitetsprogram och tillfogar politiska planer som syftar till att öka de offentliga utgifternas effektivitet, stärka den offentliga förvaltningen och omstrukturera statligt ägda företag. Generellt håller dock alla reformer på att utarbetas och antagandet och genomförandet av dessa omfattas fortfarande av risker. Dessutom har man ännu inte till fullo tagit itu med vissa landsspecifika rekommendationer, nämligen planerna på att minska skattelagstiftningens incitament till bolagens skuldsättning i rekommendation 1 och de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i rekommendation 2. Malta uppmanas därför att lämna ytterligare information om genomförandet av de planerade reformerna i det kommande nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet, samtidigt som man överväger ytterligare åtgärder som skulle vara avgörande för att säkerställa långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Kommissionen och rådet ska övervaka genomförandet av reformerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

Utfärdad i Bryssel den 10 december 2013.

På rådets vägnar

R. ŠADŽIUS

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

1

(2)  Rådets beslut 2013/319/EU av den 21 juni 2013 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta (EUT L 173, 26.6.2013, s. 52).

2

(3)  Rådets rekommendation av den 9 juli 2013 om Maltas nationella reformprogram 2013, med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram för 2012–2016 (EUT C 217, 30.7.2013, s. 59).

3

---

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/4

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 december 2013

om Nederländernas program för ekonomiskt partnerskap

(2013/C 371/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (1), särskilt artikel 9.4, och

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

av följande skäl:

| (1) | Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att säkra budgetdisciplin i hela unionen och anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Stabilitets- och tillväxtpakten grundar sig på målet att uppnå sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och för en stark hållbar tillväxt som underbyggs av finansiell stabilitet, och därigenom stödja uppnåendet av unionens mål för hållbar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att säkra budgetdisciplin i hela unionen och anger ramarna för att förhindra och korrigera alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Stabilitets- och tillväxtpakten grundar sig på målet att uppnå sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och för en stark hållbar tillväxt som underbyggs av finansiell stabilitet, och därigenom stödja uppnåendet av unionens mål för hållbar tillväxt och sysselsättning.

| (2) | I förordning (EU) nr 473/2013 fastställs bestämmelser för förstärkt övervakning av budgetpolitiken i euroområdet, och för att säkerställa att de nationella budgetarna överensstämmer med de riktlinjer för den ekonomiska politiken som utfärdats inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten samt den Europeiska planeringsterminen. Eftersom rena budgetåtgärder kan vara otillräckliga för att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet kan det även krävas ytterligare politiska åtgärder och strukturreformer. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 473/2013 fastställs bestämmelser för förstärkt övervakning av budgetpolitiken i euroområdet, och för att säkerställa att de nationella budgetarna överensstämmer med de riktlinjer för den ekonomiska politiken som utfärdats inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten samt den Europeiska planeringsterminen. Eftersom rena budgetåtgärder kan vara otillräckliga för att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet kan det även krävas ytterligare politiska åtgärder och strukturreformer.

| (3) | I artikel 9 i förordning (EU) nr 473/2013 anges närmare bestämmelser för de program för ekonomiskt partnerskap som ska läggas fram av en medlemsstat som har euron som valuta som är föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott. I programmet för ekonomiskt partnerskap anges en uppsättning åtgärder som syftar till att bidra till en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet och programmet för ekonomiskt partnerskap bör framför allt i detalj redogöra för de viktigaste finanspolitiska reformer och strukturreformer, bland annat på områdena beskattning, pensionssystem, sjuk- och hälsovårdssystem och budgetramverk. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9 i förordning (EU) nr 473/2013 anges närmare bestämmelser för de program för ekonomiskt partnerskap som ska läggas fram av en medlemsstat som har euron som valuta som är föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott. I programmet för ekonomiskt partnerskap anges en uppsättning åtgärder som syftar till att bidra till en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet och programmet för ekonomiskt partnerskap bör framför allt i detalj redogöra för de viktigaste finanspolitiska reformer och strukturreformer, bland annat på områdena beskattning, pensionssystem, sjuk- och hälsovårdssystem och budgetramverk.

| (4) | Den 2 december 2009 antog rådet ett beslut enligt artikel 126.6 i fördraget genom vilket ett förfarande vid alltför stora underskott inleds mot Nederländerna. Den 21 juni 2013 antog rådet en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7. I detta sammanhang uppmanades Nederländerna att lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap senast den 1 oktober 2013. |
| --- | --- |

(4)

Den 2 december 2009 antog rådet ett beslut enligt artikel 126.6 i fördraget genom vilket ett förfarande vid alltför stora underskott inleds mot Nederländerna. Den 21 juni 2013 antog rådet en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7. I detta sammanhang uppmanades Nederländerna att lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap senast den 1 oktober 2013.

| (5) | Den 30 september 2013, och inom den tidsfrist som fastställs i artikel 9.3 och artikel 17.2 i förordning (EU) nr 473/2013, lade Nederländerna fram ett program för ekonomiskt partnerskap för kommissionen och rådet i vilket landet anger de finanspolitiska reformer och strukturreformer som krävs för att säkerställa en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet (landsspecifik rekommendation [nedan kallad rekommendation] 1). Programmet för ekonomiskt partnerskap innehåller också åtgärder som syftar till att ta itu med den bredare uppsättning landsspecifika rekommendationer som rådet riktade till Nederländerna den 9 juli 2013: begränsning av skulder och relaterade finansiella risker på bostadsmarknaden; främjande av omsättning på bostadsmarknaden, förbättrad funktion och fördelning inom den subventionerade hyressektorn; främjande av den privata hyressektorn (rekommendation 2); förbättrad finansiell tillsyn över pensionsfonderna, som möjliggör en bättre balans mellan risker och ambitionsnivå, även ur ett generationsöverskridande perspektiv; sänkning av den årliga tillväxtprocenten för tjänstepensioner, med beaktande av att tillväxtprocentens tidsperiod blir längre till följd av höjd pensionsålder; förbättrad anställbarhet för äldre arbetstagare; översyn av långtidsvården (rekommendation 3); förbättrat arbetskraftsdeltagande; främjande av arbetsmarknadsövergångar (rekommendation 4). Ytterligare konsolideringsåtgärder för 2014 och därefter har överlämnats i utkastet till budgetplan för Nederländerna. Nya åtgärder inom området finanspolitiska strukturåtgärder som förtecknas i programmet för ekonomiskt partnerskap, utöver dessa konsolideringsåtgärder, innebär stramare budgetregler för subnationella myndigheter. Faktiska åtgärder som förtecknas i programmet för ekonomiskt partnerskap och som omfattar rekommendationerna 2 till 4 hade till stor del redan inletts innan de senaste landsspecifika rekommendationerna offentliggjordes. |
| --- | --- |

(5)

Den 30 september 2013, och inom den tidsfrist som fastställs i artikel 9.3 och artikel 17.2 i förordning (EU) nr 473/2013, lade Nederländerna fram ett program för ekonomiskt partnerskap för kommissionen och rådet i vilket landet anger de finanspolitiska reformer och strukturreformer som krävs för att säkerställa en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet (landsspecifik rekommendation [nedan kallad rekommendation] 1). Programmet för ekonomiskt partnerskap innehåller också åtgärder som syftar till att ta itu med den bredare uppsättning landsspecifika rekommendationer som rådet riktade till Nederländerna den 9 juli 2013: begränsning av skulder och relaterade finansiella risker på bostadsmarknaden; främjande av omsättning på bostadsmarknaden, förbättrad funktion och fördelning inom den subventionerade hyressektorn; främjande av den privata hyressektorn (rekommendation 2); förbättrad finansiell tillsyn över pensionsfonderna, som möjliggör en bättre balans mellan risker och ambitionsnivå, även ur ett generationsöverskridande perspektiv; sänkning av den årliga tillväxtprocenten för tjänstepensioner, med beaktande av att tillväxtprocentens tidsperiod blir längre till följd av höjd pensionsålder; förbättrad anställbarhet för äldre arbetstagare; översyn av långtidsvården (rekommendation 3); förbättrat arbetskraftsdeltagande; främjande av arbetsmarknadsövergångar (rekommendation 4). Ytterligare konsolideringsåtgärder för 2014 och därefter har överlämnats i utkastet till budgetplan för Nederländerna. Nya åtgärder inom området finanspolitiska strukturåtgärder som förtecknas i programmet för ekonomiskt partnerskap, utöver dessa konsolideringsåtgärder, innebär stramare budgetregler för subnationella myndigheter. Faktiska åtgärder som förtecknas i programmet för ekonomiskt partnerskap och som omfattar rekommendationerna 2 till 4 hade till stor del redan inletts innan de senaste landsspecifika rekommendationerna offentliggjordes.

| (6) | De finanspolitiska strukturåtgärder som Nederländerna planerar att genomföra hänför sig särskilt till kodifieringen av finanspolitiska regler, åtföljt av stramare regler som gäller subnationella myndigheter och som stöder arbetet med att stärka den nationella finanspolitiska ramen. I kombination med de ytterligare finanspolitiska konsolideringsåtgärder som antagits i 2014 års utkast till budgetplan kan dessa strukturåtgärder förväntas bidra till en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet och till uppnåendet av målet på medellång sikt avseende ett strukturellt saldo. |
| --- | --- |

(6)

De finanspolitiska strukturåtgärder som Nederländerna planerar att genomföra hänför sig särskilt till kodifieringen av finanspolitiska regler, åtföljt av stramare regler som gäller subnationella myndigheter och som stöder arbetet med att stärka den nationella finanspolitiska ramen. I kombination med de ytterligare finanspolitiska konsolideringsåtgärder som antagits i 2014 års utkast till budgetplan kan dessa strukturåtgärder förväntas bidra till en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet och till uppnåendet av målet på medellång sikt avseende ett strukturellt saldo.

| (7) | Åtgärderna för att förbättra bostadsmarknadens funktion kan gradvis förväntas minska dels subventionerna till skuldfinansiering vid bostadsköp, dels de kreditrisker regeringen utsätts för genom den nationella garantiordningen för hypotekslån. Att sänka överlåtelseskatten är kostsamt i form av uteblivna skatteintäkter, men förväntas förbättra balansen mellan tillgång och efterfrågan samt kapitalallokeringen på bostadsmarknaden. De viktigaste av dessa åtgärder skisserades redan i det nationella reformprogrammet. Totalt sett förefaller åtgärderna vara steg i rätt riktning, men de måste följas upp och eventuellt anpassas så att man säkerställer deras lämplighet som reaktion på den relevanta landsspecifika rekommendationen (rekommendation 2). |
| --- | --- |

(7)

Åtgärderna för att förbättra bostadsmarknadens funktion kan gradvis förväntas minska dels subventionerna till skuldfinansiering vid bostadsköp, dels de kreditrisker regeringen utsätts för genom den nationella garantiordningen för hypotekslån. Att sänka överlåtelseskatten är kostsamt i form av uteblivna skatteintäkter, men förväntas förbättra balansen mellan tillgång och efterfrågan samt kapitalallokeringen på bostadsmarknaden. De viktigaste av dessa åtgärder skisserades redan i det nationella reformprogrammet. Totalt sett förefaller åtgärderna vara steg i rätt riktning, men de måste följas upp och eventuellt anpassas så att man säkerställer deras lämplighet som reaktion på den relevanta landsspecifika rekommendationen (rekommendation 2).

| (8) | Åtgärderna för att förbättra funktionen hos pensionsfonder kan förväntas minska skatteeftergifterna i pensionssystemet samtidigt som de främjar äldre arbetstagares anställbarhet. Åtgärderna kan förväntas förbättra effektiviteten inom långtidsvården om resultaten förverkligas som planerat, och därigenom bidra till finanspolitisk hållbarhet. Risker kvarstår dock när det gäller detaljerna i genomförandet och åtgärdernas ekonomiska och finanspolitiska effekter, liksom när det gäller deras inverkan på faktiska pensionsavgifter. Eftersom arbetet med åtgärderna fortfarande pågår kommer det att behövas ytterligare en analys av effekterna av åtgärdsplanerna och deras bidrag till lösningar för den finanspolitiska hållbarheten. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärderna för att förbättra funktionen hos pensionsfonder kan förväntas minska skatteeftergifterna i pensionssystemet samtidigt som de främjar äldre arbetstagares anställbarhet. Åtgärderna kan förväntas förbättra effektiviteten inom långtidsvården om resultaten förverkligas som planerat, och därigenom bidra till finanspolitisk hållbarhet. Risker kvarstår dock när det gäller detaljerna i genomförandet och åtgärdernas ekonomiska och finanspolitiska effekter, liksom när det gäller deras inverkan på faktiska pensionsavgifter. Eftersom arbetet med åtgärderna fortfarande pågår kommer det att behövas ytterligare en analys av effekterna av åtgärdsplanerna och deras bidrag till lösningar för den finanspolitiska hållbarheten.

| (9) | Åtgärderna för att förbättra arbetsmarknadsdeltagandet omfattar ändringar av överförbarheten för skatteavdrag samt reformer av ett antal bidrag och arbetslöshetsersättningar. Totalt sett kan dessa åtgärder också förväntas ha en positiv inverkan på budgetbalansen. Avsikten är emellertid att fasa in åtgärderna långsamt, också som ett resultat av de överenskommelser med arbetsmarknadens parter som reglerar genomförandet av åtgärderna. De viktigaste av dessa åtgärder skisserades redan i det nationella reformprogrammet. Ett snabbare genomförande skulle möjliggöra en bättre fungerande arbetsmarknad och stödja den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

(9)

Åtgärderna för att förbättra arbetsmarknadsdeltagandet omfattar ändringar av överförbarheten för skatteavdrag samt reformer av ett antal bidrag och arbetslöshetsersättningar. Totalt sett kan dessa åtgärder också förväntas ha en positiv inverkan på budgetbalansen. Avsikten är emellertid att fasa in åtgärderna långsamt, också som ett resultat av de överenskommelser med arbetsmarknadens parter som reglerar genomförandet av åtgärderna. De viktigaste av dessa åtgärder skisserades redan i det nationella reformprogrammet. Ett snabbare genomförande skulle möjliggöra en bättre fungerande arbetsmarknad och stödja den ekonomiska tillväxten.

HÄRIGENOM AVGES FÖLJANDE YTTRANDE:

Nederländernas program för ekonomiskt partnerskap som lades fram för kommissionen och rådet den 30 september 2013 innehåller en i stort sett tillfredsställande uppsättning finanspolitiska reformer och strukturreformer som bör bidra till en faktiskt varaktig korrigering av det alltför stora underskottet. Programmet för ekonomiskt partnerskap bekräftar åter åtagandet att genomföra reformer i enlighet med det senaste nationella reformprogrammet och innehåller ytterligare uppgifter om genomförandet av vissa av åtgärderna efter inlämnandet av programmet och om tidplanerna för uppföljning. Tidplanen för de åtgärder som planeras för att ta itu med den landspecifika rekommendationen beträffande arbetsmarknaden förefaller utgöra ett sätt att förhala stora reformer på detta område. Visserligen tillhandahålls detaljerad information om alla åtgärder, men i programmet för ekonomiskt partnerskap saknas information om de specifika utmaningarna och riskerna i samband med genomförandet av dessa åtgärder. Nederländerna uppmanas därför i de kommande nationella reform- och stabilitetsprogram att ge ytterligare information om genomförandet av planerade reformer och att säkerställa framsteg när det gäller att följa de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Kommissionen och rådet ska övervaka genomförandet av reformerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

Utfärdat i Bryssel den 10 december 2013.

På rådets vägnar

R. ŠADŽIUS

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

1

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/6

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2013/C 371/03)

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34405 (12/N) |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | — | Artikel 107.3 a |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | JESSICA Holding Fund Greece (JHFG) |
| Rättslig grund | Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Hållbar stadsutveckling |
| Stödform | Mjukt lån, Andra tillskott av eget kapital, Räntestöd – Transaktioner på icke marknadsmässiga villkor |
| Budget | Total budget: 258 EUR (i miljoner) |
| Stödnivå | 70 % |
| Varaktighet | till den 31.12.2025 |
| Ekonomisk sektor | Alla stödberättigade ekonomiska sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34405 (12/N)

Medlemsstat

Grekland

Region

—

Artikel 107.3 a

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

JESSICA Holding Fund Greece (JHFG)

Rättslig grund

Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Hållbar stadsutveckling

Stödform

Mjukt lån, Andra tillskott av eget kapital, Räntestöd – Transaktioner på icke marknadsmässiga villkor

Budget

Total budget: 258 EUR (i miljoner)

Stödnivå

70 %

Varaktighet

till den 31.12.2025

Ekonomisk sektor

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35040 (12/N) |
| Medlemsstat | Bulgarien |
| Region | — | Artikel 107.3 a |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Схема JESSICA България |
| Rättslig grund | Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.
  Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР
  Закон за регионалното развитие
  Закон за устройство на територията
  Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община
  Закон за административно-териториалното устройство на Република България
  Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.
  Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.
  Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Hållbar stadsutveckling |
| Stödform | Andra tillskott av eget kapital, Garanti, Mjukt lån – Transaktioner på icke marknadsmässiga villkor |
| Budget | Total budget: 64,54 BGN (i miljoner) |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.12.2025 |
| Ekonomisk sektor | Alla stödberättigade ekonomiska sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Министерство на регионалното развитие и благоустройството |
| ул. „Кирил и Методий“ No 17—19 |
| 1202 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.35040 (12/N)

Medlemsstat

Bulgarien

Region

—

Artikel 107.3 a

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Схема JESSICA България

Rättslig grund

Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.

Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР

Закон за регионалното развитие

Закон за устройство на територията

Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община

Закон за административно-териториалното устройство на Република България

Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Hållbar stadsutveckling

Stödform

Andra tillskott av eget kapital, Garanti, Mjukt lån – Transaktioner på icke marknadsmässiga villkor

Budget

Total budget: 64,54 BGN (i miljoner)

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.12.2025

Ekonomisk sektor

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

ул. „Кирил и Методий“ No 17—19

1202 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 11.9.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35233 (12/N) |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Marche | Blandade områden |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Broadband Marche |
| Rättslig grund | DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;
  DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»
  Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga» |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Regional utveckling, Sektorutveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Total budget: 7,46 EUR (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

11.9.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.35233 (12/N)

Medlemsstat

Italien

Region

Marche

Blandade områden

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Broadband Marche

Rättslig grund

DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;

DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»

Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga»

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Regional utveckling, Sektorutveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 7,46 EUR (i miljoner)

| | Årlig budget: 1,87 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 1,87 EUR (i miljoner)

Stödnivå

60 %

Varaktighet

12.1.2010–31.12.2015

Ekonomisk sektor

Telekommunikation

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici |
| --- |
| Via Tiziano 44 |
| 60125 Ancona AN |
| ITALIA |

Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici

Via Tiziano 44

60125 Ancona AN

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 20.11.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.36366 (13/N) |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | Danmark | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje |
| Rättslig grund | Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Annat |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Årlig budget: 400 DKK (i miljoner) |
| Stödnivå | 35 % |
| Varaktighet | Från och med den 1.1.2014 |
| Ekonomisk sektor | Tidningsutgivning |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Kulturstyrelsen |
| H.C. Andersens Boulevard 2 |
| 1553 København V |
| DANMARK |

Datum för antagande av beslutet

20.11.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.36366 (13/N)

Medlemsstat

Danmark

Region

Danmark

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje

Rättslig grund

Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Annat

Stödform

Bidrag

Budget

Årlig budget: 400 DKK (i miljoner)

Stödnivå

35 %

Varaktighet

Från och med den 1.1.2014

Ekonomisk sektor

Tidningsutgivning

Den beviljande myndighetens namn och adress

Kulturstyrelsen

H.C. Andersens Boulevard 2

1553 København V

DANMARK

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.36929 (13/NN) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Hessen | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Rättslig grund | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Garanti |
| Budget | | Total budget: 180 EUR (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

6.11.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.36929 (13/NN)

Medlemsstat

Tyskland

Region

Hessen

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Rättslig grund

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Garanti

Budget

Total budget: 180 EUR (i miljoner)

| | Årlig budget: 60 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 60 EUR (i miljoner)

Stödnivå

90 %

Varaktighet

1.7.2013–31.12.2015

Ekonomisk sektor

Alla stödberättigade ekonomiska sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Hessisches Ministerium der Finanzen |
| --- |
| Friedrich-Ebert-Allee 8 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessisches Ministerium der Finanzen

Friedrich-Ebert-Allee 8

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/11

---

Eurons växelkurs (1)

17 december 2013

(2013/C 371/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3749 |
| JPY | japansk yen | 141,61 |
| DKK | dansk krona | 7,4607 |
| GBP | pund sterling | 0,84560 |
| SEK | svensk krona | 9,0412 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2206 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,4600 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,657 |
| HUF | ungersk forint | 299,30 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7030 |
| PLN | polsk zloty | 4,1790 |
| RON | rumänsk leu | 4,4673 |
| TRY | turkisk lira | 2,8055 |
| AUD | australisk dollar | 1,5421 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4557 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,6595 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6626 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7289 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 448,07 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,2344 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,3477 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6300 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 471,30 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,4714 |
| PHP | filippinsk peso | 60,838 |
| RUB | rysk rubel | 45,2922 |
| THB | thailändsk baht | 44,165 |
| BRL | brasiliansk real | 3,1891 |
| MXN | mexikansk peso | 17,7864 |
| INR | indisk rupie | 85,0840 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3749

JPY

japansk yen

141,61

DKK

dansk krona

7,4607

GBP

pund sterling

0,84560

SEK

svensk krona

9,0412

CHF

schweizisk franc

1,2206

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,4600

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,657

HUF

ungersk forint

299,30

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7030

PLN

polsk zloty

4,1790

RON

rumänsk leu

4,4673

TRY

turkisk lira

2,8055

AUD

australisk dollar

1,5421

CAD

kanadensisk dollar

1,4557

HKD

Hongkongdollar

10,6595

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6626

SGD

singaporiansk dollar

1,7289

KRW

sydkoreansk won

1 448,07

ZAR

sydafrikansk rand

14,2344

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,3477

HRK

kroatisk kuna

7,6300

IDR

indonesisk rupiah

16 471,30

MYR

malaysisk ringgit

4,4714

PHP

filippinsk peso

60,838

RUB

rysk rubel

45,2922

THB

thailändsk baht

44,165

BRL

brasiliansk real

3,1891

MXN

mexikansk peso

17,7864

INR

indisk rupie

85,0840

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/12

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

(Text av betydelse för EES)

(2013/C 371/05)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Uppblåsbara båtar – Del 4: Båtar med en längd överallt mellan 8 och 24 m och med en högsta motoreffekt på 75 kW och däröver (ISO 6185-4:2011) | 4.1.2012 | | |
| CEN | EN ISO 7840:2013
  Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2013) | Detta är det första offentliggörandet | EN ISO 7840:2004
  Anmärkning 2.1 | 24.7.2014 |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2013
  Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2013) | Detta är det första offentliggörandet | EN ISO 8469:2006
  Anmärkning 2.1 | 24.7.2014 |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd t o m 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2013
  Båtar – Fast monterade bränslesystem (ISO 10088:2013) | Detta är det första offentliggörandet | EN ISO 10088:2009
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2014 |
| CEN | EN ISO 10133:2012
  Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 10133:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.6.2013) |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2011) | 4.1.2012 | EN ISO 11591:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.3.2012) |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 5: Konstruktionstryck, konstruktionsspänningar, fastställande av dimensioner (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 6: Konstruktionselement och detaljer (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 8: Roder (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12215-9:2012
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 9: Segelbåtar – Kölar (ISO 12215-9:2012) | 15.8.2012 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2013
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2013) | Detta är det första offentliggörandet | EN ISO 12217-1:2002
  Anmärkning 2.1 | Datumet för den här publikationen |
| CEN | EN ISO 12217-3:2013
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 3: Båtar med skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2013) | Detta är det första offentliggörandet | EN ISO 12217-3:2002
  Anmärkning 2.1 | Datumet för den här publikationen |
| CEN | EN ISO 13297:2012
  Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 13297:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 1: Förbifartsmätningar (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 3: Uppskattning av ljudnivå genom beräkning och mätningar ombord (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2012
  Utrustning och tillbehör för gasol (LPG) – Framdrivningssystem med gasol för båtar och fartyg – Installationskrav | 15.8.2012 | EN 15609:2008
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.11.2012) |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| EN ISO 16147:2002/A1:2013 | 10.7.2013 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.8.2013) |
| CEN | EN ISO 16180:2013
  Båtar – Lanternor – Installation och placering (ISO 16180:2013) | 10.7.2013 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2012
  Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 21487:2006
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 25197:2012
  Båtar – Elektriska/elektroniska system för styrning, växel och gas (ISO 25197:2012) | 13.3.2013 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW - 40 kW effekt (ISO 9775:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Elinstallationer i fartyg – Del 507: Fritidsfartyg
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Uppblåsbara båtar – Del 4: Båtar med en längd överallt mellan 8 och 24 m och med en högsta motoreffekt på 75 kW och däröver (ISO 6185-4:2011)

4.1.2012

CEN

EN ISO 7840:2013

Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2013)

Detta är det första offentliggörandet

EN ISO 7840:2004

Anmärkning 2.1

24.7.2014

CEN

EN ISO 8099:2000

Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2013

Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2013)

Detta är det första offentliggörandet

EN ISO 8469:2006

Anmärkning 2.1

24.7.2014

CEN

EN ISO 8665:2006

Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd t o m 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2013

Båtar – Fast monterade bränslesystem (ISO 10088:2013)

Detta är det första offentliggörandet

EN ISO 10088:2009

Anmärkning 2.1

28.8.2014

CEN

EN ISO 10133:2012

Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2012)

13.3.2013

EN ISO 10133:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.6.2013)

CEN

EN ISO 10239:2008

Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2011)

4.1.2012

EN ISO 11591:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.3.2012)

CEN

EN ISO 11592:2001

Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 5: Konstruktionstryck, konstruktionsspänningar, fastställande av dimensioner (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 6: Konstruktionselement och detaljer (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 8: Roder (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12215-9:2012

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 9: Segelbåtar – Kölar (ISO 12215-9:2012)

15.8.2012

CEN

EN ISO 12216:2002

Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2013

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2013)

Detta är det första offentliggörandet

EN ISO 12217-1:2002

Anmärkning 2.1

Datumet för den här publikationen

CEN

EN ISO 12217-3:2013

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 3: Båtar med skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2013)

Detta är det första offentliggörandet

EN ISO 12217-3:2002

Anmärkning 2.1

Datumet för den här publikationen

CEN

EN ISO 13297:2012

Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2012)

13.3.2013

EN ISO 13297:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 13590:2003

Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 1: Förbifartsmätningar (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 3: Uppskattning av ljudnivå genom beräkning och mätningar ombord (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2012

Utrustning och tillbehör för gasol (LPG) – Framdrivningssystem med gasol för båtar och fartyg – Installationskrav

15.8.2012

EN 15609:2008

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.11.2012)

CEN

EN ISO 15652:2005

Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002)

3.4.2003

EN ISO 16147:2002/A1:2013

10.7.2013

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.8.2013)

CEN

EN ISO 16180:2013

Båtar – Lanternor – Installation och placering (ISO 16180:2013)

10.7.2013

CEN

EN ISO 21487:2012

Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2012)

13.3.2013

EN ISO 21487:2006

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 25197:2012

Båtar – Elektriska/elektroniska system för styrning, växel och gas (ISO 25197:2012)

13.3.2013

CEN

EN 28846:1993

Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990)

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990)

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW - 40 kW effekt (ISO 9775:1990)

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Elinstallationer i fartyg – Del 507: Fritidsfartyg

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) nr 1025/2012 (2). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) nr 1025/2012 (2).

| — | Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Europeiska kommissionen ska fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Europeiska kommissionen ska fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Europeisk standardiseringsorganisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/18

---

Rekonstruktionsåtgärder

Beslut om rekonstruktionsåtgärder för försäkringsaktiebolaget ”LA VIE ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΑΣΦΑΛΙΣΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΙΑ ΥΓΕΙΑΣ”

(Offentliggörande i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag)

(2013/C 371/06)

| Försäkringsbolag | ”LA VIE ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΑΣΦΑΛΙΣΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΙΑ ΥΓΕΙΑΣ” har sitt säte på Odos Filadelfeos & Kefalariou 1, 14562 Kifissia, Greece, Grekland (företagsnr. 20599/Β/05/1989/10, momsreg. nr. 094283413). |
| --- | --- |
| Beslutsdatum, datum för ikraftträdande och beslutets ändamål | Beslut 94/6/15.11.2013 av Grekiska nationalbankens kommitté för kredit- och försäkringsfrågor om följande:






  1. | Genom kommitténs beslut 89 av den 2 september 2013 överläts förvaltningen av försäkringsbolaget till Ioannis Peristeris, som genom offentliggörandet av detta beslut ensam får beslutanderätten med för företaget bindande verkan. |

Försäkringsbolag

”LA VIE ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΑΣΦΑΛΙΣΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΙΑ ΥΓΕΙΑΣ” har sitt säte på Odos Filadelfeos & Kefalariou 1, 14562 Kifissia, Greece, Grekland (företagsnr. 20599/Β/05/1989/10, momsreg. nr. 094283413).

Beslutsdatum, datum för ikraftträdande och beslutets ändamål

Beslut 94/6/15.11.2013 av Grekiska nationalbankens kommitté för kredit- och försäkringsfrågor om följande:

1.

Genom kommitténs beslut 89 av den 2 september 2013 överläts förvaltningen av försäkringsbolaget till Ioannis Peristeris, som genom offentliggörandet av detta beslut ensam får beslutanderätten med för företaget bindande verkan.

| 2. | Förvaltaren ska till den 14 december 2013 vidta åtgärder och fatta beslut som begränsar företagets försäkringsrisker och tryggar försäkringstagarnas intressen. |
| --- | --- |

2.

Förvaltaren ska till den 14 december 2013 vidta åtgärder och fatta beslut som begränsar företagets försäkringsrisker och tryggar försäkringstagarnas intressen.

| 3. | Inom en månad efter detta beslut ska förvaltaren till nationalbanken rapportera om vidtagna åtgärder, samt registrera och lämna in portföljen med försäkringsavtal och försäkringsvillkor, och även registret över försäkringsinvesteringar och tillgängliga medel med den 4 december 2013 som referensdatum. |
| --- | --- |

3.

Inom en månad efter detta beslut ska förvaltaren till nationalbanken rapportera om vidtagna åtgärder, samt registrera och lämna in portföljen med försäkringsavtal och försäkringsvillkor, och även registret över försäkringsinvesteringar och tillgängliga medel med den 4 december 2013 som referensdatum.

Ikraftträdande: 15 november 2013

Upphörande: 15 december 2013

Behöriga myndigheter

| Grekiska nationalbanken |
| --- |
| Adress: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Grekiska nationalbanken

Adress:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Tillsynsmyndigheter

| Grekiska nationalbanken |
| --- |
| Adress: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Grekiska nationalbanken

Adress:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Utsedd förvaltare

Tillämplig lagstiftning

Grekisk lagstiftning enligt artiklarna 9, 17a, 17b och 17c i lagdekret 400/1970.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 18.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 371/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 371/19

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa produkter av glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2013/C 371/07)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om en partiell översyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran om översyn ingavs av European Glass Fibre Producers Association (APFE) (nedan kallad sökanden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av glasfiberfilament.

Översynen omfattar endast undersökning av skada.

2.   Möjlighet att begära en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen

Om någon berörd part anser att det är befogat med en översyn av åtgärderna av andra skäl än de som omfattas av det aktuella tillkännagivandet om inledande (t.ex. ny beräkning av dumpningsmarginalen), kan denna part begära en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

De parter som vill begära en sådan översyn kan kontakta kommissionen på den adress som anges nedan.

Om en sådan begäran görs i tid och inte äventyrar slutförandet av ovanstående översyn inom den föreskrivna tidsfristen kommer kommissionen att sträva efter att beakta den i samband med den aktuella undersökningen.

3.   Produkt som översynen gäller

Den produkt som omfattas av denna översyn är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) samt mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 och 7019 31 10 och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet).

4.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (2).

5.   Grund för översynen

Begäran enligt artikel 11.3 bygger på prima facie-bevisning från sökandena att de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna vad skadan beträffar har förändrats och att dessa förändringar är av varaktig karaktär.

Det framgår av den prima facie-bevisning som sökanden lagt fram att förhållandena har förändrats sedan den senaste undersökningsperioden och att förändringarna är av varaktig karaktär eftersom de gäller unionsindustrins sammansättning. Sökanden hävdar att två av de unionstillverkare som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen har genomfört omfattande omstruktureringar av sin verksamhet och slagit samman sina produktionsanläggningar, medan en annan unionstillverkare har upphört med sin tillverkning av den undersökta produkten i unionen.

Det framgår också av den prima facie-bevisning som sökanden lagt fram att de gällande åtgärderna inte har undanröjt den skada som unionsindustrin lidit, särskilt med hänsyn till den fortsatta prissänkning som tillämpats av de exporterande tillverkarna från Kina, trots de åtgärder som är i kraft. Denna påstådda prissänkning har fått negativa konsekvenser för unionstillverkarnas marknadsandel och för försäljningsvolymen, sysselsättningen och de ekonomiska resultaten hos sökandens företag. De uppgifter som kommissionen förfogar över tyder också på att de exporterande tillverkarna har sänkt sina försäljningspriser.

Sökanden hävdar därför att fortsatta åtgärder på nuvarande nivå, som grundades på den skadenivå som tidigare fastställts, inte längre förefaller vara tillräckligt för att motverka effekterna av den skadevållande dumpning som tidigare konstaterats.

6.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén slagit fast att bevisningen är tillräcklig för att motivera en partiell interimsöversyn begränsad till en undersökning av skada och inleder därför en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

I undersökningen kommer man att fastställa behovet av att förlänga, upphöra med eller ändra gällande åtgärder.

6.1   Undersökning av exporterande tillverkare

I syfte att undersöka skadan uppmanas tillverkare som exporterar den undersökta produkten från Kina till unionen att delta i denna undersökning.

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förefaller vara berörda av denna partiella interimsöversyn kan kommissionen besluta att göra ett urval och endast låta ett begränsat antal ingå i undersökningen så att den kan slutföras inom föreskriven tid (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla exporterande tillverkare eller företrädare som agerar på deras vägnar, inklusive de som inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de åtgärder som denna översyn gäller infördes, att kontakta kommissionen. Dessa parter ska, om inget annat anges, kontakta kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och lämna de uppgifter om sitt eller sina företag som anges i bilaga I till detta tillkännagivande.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna kommer den även att kontakta myndigheterna i Kina och kan dessutom komma att kontakta kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare.

Alla berörda parter som vill lämna andra uppgifter av betydelse för urvalet än de uppgifter som begärs ovan ska, om inget annat anges, göra detta inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Om det blir nödvändigt med ett stickprov kan urvalet bland de exporterande tillverkarna komma att baseras på den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer, eventuellt genom det berörda landets myndigheter, att underrätta alla kända exporterande tillverkare, myndigheterna i det berörda landet och intresseorganisationer för exporterande tillverkare om vilka företag som ingår i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning av de exporterande tillverkarna kommer den att sända frågeformulär till de exporterande tillverkare som ingår i urvalet, till alla kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare och till myndigheterna i det berörda landet.

De exporterande tillverkare som ingår i urvalet, alla kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare och det berörda landets myndigheter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de underrättats om att de ingår i urvalet.

I frågeformuläret ska de berörda parterna besvara frågor om bland annat de exporterande tillverkarnas företagsstruktur, företagens verksamhet när det gäller den undersökta produkten och försäljningen av den undersökta produkten till unionen och till tredjeländer.

6.2   Undersökning av icke-närstående importörer
   (3)
   (4)

I syfte att undersöka den skada som vållats uppmanas icke-närstående importörer som importerar den undersökta produkten från Kina till unionen att delta i denna undersökning.

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer förefaller vara berörda av denna interimsöversyn kan kommissionen besluta att göra ett urval och endast låta ett begränsat antal ingå i undersökningen så att den kan slutföras inom föreskriven tid (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla icke-närstående importörer eller företrädare som agerar på deras vägnar, inklusive de som inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de åtgärder som denna översyn gäller infördes, att kontakta kommissionen. Dessa parter ska, om inget annat anges, kontakta kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och lämna de uppgifter om sitt eller sina företag som anges i bilaga II till detta tillkännagivande.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de icke-närstående importörerna kan den även komma att kontakta kända intresseorganisationer för importörer.

Alla berörda parter som vill lämna andra uppgifter av betydelse för urvalet än de uppgifter som begärs ovan ska, om inget annat anges, göra detta inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Om det blir nödvändigt med ett stickprov kan urvalet bland de importörer som importerar den undersökta produkten till unionen komma att baseras på den största representativa försäljningsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer att underrätta alla kända icke-närstående importörer och intresseorganisationer för importörer om vilka företag som ingår i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till de icke-närstående importörer som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för importörer. Dessa parter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

I frågeformulären ska de berörda parterna besvara frågor om bland annat sitt eller sina företags struktur och dess eller deras verksamhet när det gäller den undersökta produkten och försäljningen av den.

6.3   Undersökning av unionstillverkare

För att man ska kunna undersöka skadan uppmanas unionstillverkarna av den undersökta produkten att delta i kommissionens undersökning.

Eftersom ett stort antal unionstillverkare berörs av denna interimsöversyn har kommissionen beslutat att göra ett urval och endast låta ett begränsat antal ingå i undersökningen så att den kan slutföras inom föreskriven tid (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet genomförs i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Kommissionen har gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Närmare uppgifter finns i de handlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. Berörda parter uppmanas härmed att ta del av handlingarna (genom att kontakta kommissionen via kontaktuppgifterna i punkt 6.6). Övriga unionstillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, inklusive unionstillverkare som inte samarbetade i den eller de undersökningar som ledde till att de åtgärder som denna översyn gäller infördes, som anser att det finns skäl till att de bör ingå i urvalet ska kontakta kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Alla berörda parter som vill lämna andra uppgifter av betydelse för urvalet ska, om inget annat anges, göra detta inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Kommissionen kommer att underrätta alla kända unionstillverkare och/eller intresseorganisationer för unionstillverkare om vilka företag som slutligen ingår i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till de unionstillverkare som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för unionstillverkare. Dessa parter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

I frågeformulären ska de berörda parterna besvara frågor om bland annat sitt eller sina företags struktur och ekonomiska situation.

6.4   Andra skriftliga inlagor

Om inte annat följer av bestämmelserna i detta tillkännagivande uppmanas alla berörda parter att lämna synpunkter och uppgifter samt att lägga fram handlingar som styrker dem. Dessa uppgifter och styrkande handlingar ska, om inget annat anges, ha inkommit till kommissionen inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

6.5   Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Alla berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Begäran ska göras skriftligen och ska innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller utfrågningar rörande undersökningens inledande skede ska begäran lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Därefter ska en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

6.6   Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor och besvarade frågeformulär samt korrespondens

Alla skriftliga inlagor, inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens från de berörda parterna som är konfidentiella ska vara märkta Limited
   (5).

Berörda parter som lämnar uppgifter märkta Limited ska i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas For inspection by interested parties. Sammanfattningen ska vara tillräckligt detaljerad för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en berörd part som lämnar konfidentiella uppgifter inte också lämnar en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa i begärt format och av begärd kvalitet kan de konfidentiella uppgifterna komma att lämnas utan beaktande.

Alla inlagor och framställningar från berörda parter ska inges i elektroniskt format (icke-konfidentiella inlagor per e-post och konfidentiella på cd-r/dvd) och ska innehålla eller vara märkta med den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Fullmakter, undertecknade intyganden och uppdateringar av sådana som åtföljer besvarade frågeformulär ska dock lämnas i pappersform, dvs. per post eller personligen, till adressen nedan. En berörd part som inte kan tillhandahålla inlagor och framställningar i elektroniskt format ska i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen omedelbart meddela kommissionen detta. Mer information rörande korrespondens med kommissionen finns på följande webbplats (generaldirektoratet för handel): http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |
| E-post: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

E-post: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu

7.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande utsträckning hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det konstateras att en berörd part har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, får dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter användas.

Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet bli mindre fördelaktigt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

8.   Förhörsombud

De berörda parterna kan begära att förhörsombudet (Hearing officer) vid generaldirektoratet för handel ingriper. Förhörsombudet fungerar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens utredande avdelningar. Förhörsombudet behandlar frågor om tillgång till handlingar i ett ärende, tvister rörande sekretess, ansökningar om förlängning av tidsfrister och begäranden från tredje parter om att bli hörda. Förhörsombudet kan anordna en utfrågning med en enskild berörd part och agera som medlare så att de berörda parterna får möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar.

Begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller utfrågningar rörande undersökningens inledande skede ska begäran lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Därefter ska en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

Förhörsombudet kan även anordna utfrågningar där parterna kan redovisa sina ståndpunkter och föra fram motargument i frågor rörande bl.a. skada.

Närmare uppgifter och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på följande adress: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (6).

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 67, 15.3.2011, s. 1.

(3)  Endast importörer som inte är närstående till exporterande tillverkare får ingå i urvalet. Importörer som är närstående till exporterande tillverkare ska fylla i bilaga I till frågeformuläret för dessa exporterande tillverkare. En definition av närstående part finns i fotnot 5 i bilaga I.

(4)  Uppgifterna från icke-närstående importörer kan också komma att användas för andra delar av undersökningen än de som avser fastställande av dumpning.

(5)  Ett dokument märkt Limited är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51) och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet). Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(6)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

BILAGA I

Image

Image

---

BILAGA II

Image

Image

---