# Jurnalul Oficial C 353E/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2013.353.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 353E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 563 decembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2013.353.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 353E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 563 decembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 11 și 13 septembrie 2012Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 370 E, 30.11.2012.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 11 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/01 | Presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieriRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri: monitorizarea raportului Comisiei TDIP a Parlamentului European (2012/2033(INI)) | 1 |
| 2013/C 353E/02 | Consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UERezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE (2012/2032(INI)) | 16 |
| 2013/C 353E/03 | Pregătirea programului de lucru al Comisiei pentru anul 2013Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2013 (2012/2688(RSP)) | 25 |
| 2013/C 353E/04 | Donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celuleRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la donările voluntare și neremunerate de țesuturi și celule (2011/2193(INI)) | 31 |
| 2013/C 353E/05 | Rolul femeilor în cadrul economiei ecologiceRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la rolul femeilor în economia ecologică (2012/2035(INI)) | 38 |
| 2013/C 353E/06 | Condițiile de muncă ale femeilor în sectorul serviciilorRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la condițiile de muncă ale femeilor din sectorul serviciilor (2012/2046(INI)) | 47 |
| 2013/C 353E/07 | Educația, formarea și Europa 2020Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la educație și formare în contextul strategiei Europa 2020 (2012/2045(INI)) | 56 |
| 2013/C 353E/08 | Distribuirea online a operelor audiovizuale în UERezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (2011/2313(INI)) | 64 |
| | Miercuri, 12 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/09 | Decizia de a nu formula obiecțiuni la o măsură de executare: sistemul de bord pentru evitarea coliziunii la anumite aeronave nou-construiteDecizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la proiectul de decizie al Comisiei de autorizare a Republicii Franceze să acorde o derogare de la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1332/2011 al Comisiei cu privire la utilizarea unei noi versiuni de soft a sistemului de bord pentru evitarea coliziunii (ACAS II) la anumite aeronave nou-construite (D020967/02 – 2012/2745 (RPS)) | 75 |
| 2013/C 353E/10 | Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: cooperarea transnațională și negocierile în sectorul laptelui și al produselor lactateDecizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 28 iunie 2012 de completare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește cooperarea transnațională și negocierile contractuale ale organizațiilor de producători în sectorul laptelui și al produselor lactate (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780(RPS) | 76 |
| 2013/C 353E/11 | Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comunăRezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (12562/2011 -2012/2050(INI)) | 77 |
| 2013/C 353E/12 | Conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicoleRezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2011/2291 (INI)) | 99 |
| 2013/C 353E/13 | Reforma politicii comune în domeniul pescuitului - comunicare generalăRezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la reforma politicii comune din domeniul pescuitului – comunicare generală (2011/2290(INI)) | 104 |
| | Joi, 13 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/14 | Al 18-lea raport cu tema O mai bună legiferare – Aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2010)Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 privind cel de al 18-lea raport cu tema O mai bună legiferare – Aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2010) (2011/2276(INI)) | 117 |
| 2013/C 353E/15 | Strategia UE privind politica de coeziune pentru zona AtlanticuluiRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la strategia UE privind politica de coeziune pentru zona Atlanticului (2011/2310(INI)) | 122 |
| 2013/C 353E/16 | Situația din SiriaRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la situația din Siria (2012/2788(RSP)) | 129 |
| 2013/C 353E/17 | Utilizarea justiției în scopuri politice în RusiaRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la utilizarea politică a justiției în Rusia (2012/2789(RSP)) | 134 |
| 2013/C 353E/18 | Propuneri pentru o Uniune bancară europeană (EBU)Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propuneri pentru o Uniune bancară europeană (EBU) (2012/2729(RSP)) | 138 |
| 2013/C 353E/19 | Africa de Sud: masacrul minerilor aflați în grevăRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la masacrarea minerilor greviști în Africa de Sud (2012/2783(RSP)) | 141 |
| 2013/C 353E/20 | Persecuția musulmanilor rohingya în BirmaniaRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la persecutarea musulmanilor rohingya în Birmania/Myanmar (2012/2784(RSP)) | 145 |
| 2013/C 353E/21 | Azerbaidjan: cazul lui Ramil SafarovRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la Azerbaidjan: cazul Ramil Safarov (2012/2785(RSP)) | 148 |
| 2013/C 353E/22 | Lupta impotriva sclerozei multipleDeclarația Parlamentului European din 13 septembrie 2012 privind lupta împotriva sclerozei multiple | 151 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 11 și 13 septembrie 2012Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 370 E, 30.11.2012.TEXTE ADOPTATE

Marți, 11 septembrie 2012

2013/C 353E/01

Presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieriRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri: monitorizarea raportului Comisiei TDIP a Parlamentului European (2012/2033(INI))

1

2013/C 353E/02

Consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UERezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE (2012/2032(INI))

16

2013/C 353E/03

Pregătirea programului de lucru al Comisiei pentru anul 2013Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2013 (2012/2688(RSP))

25

2013/C 353E/04

Donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celuleRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la donările voluntare și neremunerate de țesuturi și celule (2011/2193(INI))

31

2013/C 353E/05

Rolul femeilor în cadrul economiei ecologiceRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la rolul femeilor în economia ecologică (2012/2035(INI))

38

2013/C 353E/06

Condițiile de muncă ale femeilor în sectorul serviciilorRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la condițiile de muncă ale femeilor din sectorul serviciilor (2012/2046(INI))

47

2013/C 353E/07

Educația, formarea și Europa 2020Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la educație și formare în contextul strategiei Europa 2020 (2012/2045(INI))

56

2013/C 353E/08

Distribuirea online a operelor audiovizuale în UERezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (2011/2313(INI))

64

Miercuri, 12 septembrie 2012

2013/C 353E/09

Decizia de a nu formula obiecțiuni la o măsură de executare: sistemul de bord pentru evitarea coliziunii la anumite aeronave nou-construiteDecizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la proiectul de decizie al Comisiei de autorizare a Republicii Franceze să acorde o derogare de la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1332/2011 al Comisiei cu privire la utilizarea unei noi versiuni de soft a sistemului de bord pentru evitarea coliziunii (ACAS II) la anumite aeronave nou-construite (D020967/02 – 2012/2745 (RPS))

75

2013/C 353E/10

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: cooperarea transnațională și negocierile în sectorul laptelui și al produselor lactateDecizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 28 iunie 2012 de completare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește cooperarea transnațională și negocierile contractuale ale organizațiilor de producători în sectorul laptelui și al produselor lactate (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780(RPS)

76

2013/C 353E/11

Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comunăRezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (12562/2011 -2012/2050(INI))

77

2013/C 353E/12

Conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicoleRezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2011/2291 (INI))

99

2013/C 353E/13

Reforma politicii comune în domeniul pescuitului - comunicare generalăRezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la reforma politicii comune din domeniul pescuitului – comunicare generală (2011/2290(INI))

104

Joi, 13 septembrie 2012

2013/C 353E/14

Al 18-lea raport cu tema O mai bună legiferare – Aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2010)Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 privind cel de al 18-lea raport cu tema O mai bună legiferare – Aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2010) (2011/2276(INI))

117

2013/C 353E/15

Strategia UE privind politica de coeziune pentru zona AtlanticuluiRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la strategia UE privind politica de coeziune pentru zona Atlanticului (2011/2310(INI))

122

2013/C 353E/16

Situația din SiriaRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la situația din Siria (2012/2788(RSP))

129

2013/C 353E/17

Utilizarea justiției în scopuri politice în RusiaRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la utilizarea politică a justiției în Rusia (2012/2789(RSP))

134

2013/C 353E/18

Propuneri pentru o Uniune bancară europeană (EBU)Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propuneri pentru o Uniune bancară europeană (EBU) (2012/2729(RSP))

138

2013/C 353E/19

Africa de Sud: masacrul minerilor aflați în grevăRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la masacrarea minerilor greviști în Africa de Sud (2012/2783(RSP))

141

2013/C 353E/20

Persecuția musulmanilor rohingya în BirmaniaRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la persecutarea musulmanilor rohingya în Birmania/Myanmar (2012/2784(RSP))

145

2013/C 353E/21

Azerbaidjan: cazul lui Ramil SafarovRezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la Azerbaidjan: cazul Ramil Safarov (2012/2785(RSP))

148

2013/C 353E/22

Lupta impotriva sclerozei multipleDeclarația Parlamentului European din 13 septembrie 2012 privind lupta împotriva sclerozei multiple

151

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 11 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/23 | Ridicarea imunității parlamentare a lui Jarosław Leszek WałęsaDecizia Parlamentului European din 11 septembrie 2012 privind cererea de ridicare a imunității lui Jarosław Leszek Wałęsa (2012/2112(IMM)) | 152 |
| 2013/C 353E/24 | Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Birgit Collin-LangenDecizia Parlamentului European din 11 septembrie 2012 privind cererea de ridicare a imunității lui Birgit Collin-Langen (2012/2128(IMM)) | 153 |
| | Joi, 13 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/25 | Acordul interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comuneDecizia Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune (2012/2069(ACI)) | 156 |
| ANEXĂ | 159 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 11 septembrie 2012

2013/C 353E/23

Ridicarea imunității parlamentare a lui Jarosław Leszek WałęsaDecizia Parlamentului European din 11 septembrie 2012 privind cererea de ridicare a imunității lui Jarosław Leszek Wałęsa (2012/2112(IMM))

152

2013/C 353E/24

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Birgit Collin-LangenDecizia Parlamentului European din 11 septembrie 2012 privind cererea de ridicare a imunității lui Birgit Collin-Langen (2012/2128(IMM))

153

Joi, 13 septembrie 2012

2013/C 353E/25

Acordul interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comuneDecizia Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune (2012/2069(ACI))

156

ANEXĂ

159

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 11 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/26 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din DanemarcaRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD)) | 168 |
| ANEXĂ | 172 |
| 2013/C 353E/27 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/017 ES/AragonRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2011/017 ES/Aragón Construction, Spania) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD)) | 172 |
| ANEXĂ | 175 |
| 2013/C 353E/28 | Eficiența energetică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2011)0172Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE | 177 |
| Anexă la rezoluția legislativă | 177 |
| 2013/C 353E/29 | Standardizarea europeană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardizarea europeană și de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/105/CE și 2009/23/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0150Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului | 179 |
| 2013/C 353E/30 | Etichetarea electronică a bovinelor ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește identificarea electronică a bovinelor și eliminarea dispozițiilor privind etichetarea facultativă a cărnii de vită și de mânzat (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD)) | 179 |
| 2013/C 353E/31 | Farmacovigilența (modificarea Directivei 2001/83/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2001/83/CE în ceea ce privește farmacovigilența (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD)) | 191 |
| P7_TC1-COD(2012)0025Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2001/83/CE, în ceea ce privește farmacovigilența | 192 |
| 2013/C 353E/32 | Farmacovigilența (modificarea Regulamentului (CE) nr. 726/2004) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 în ceea ce privește farmacovigilența (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2012)0023Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004, în ceea ce privește farmacovigilența | 193 |
| 2013/C 353E/33 | Conținutul de sulf din anumiți combustibili marini ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili marini (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2011)0190Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea conținutului de sulf din combustibilii marini | 194 |
| 2013/C 353E/34 | Schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD)) | 194 |
| P7_TC1-COD(2011)0285Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor | 195 |
| 2013/C 353E/35 | Cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (Regulamentul IMI) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD)) | 195 |
| P7_TC1-COD(2011)0226Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne și de abrogare a Deciziei 2008/49/CE a Comisiei (Regulamentul IMI) | 196 |
| 2013/C 353E/36 | Sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (reformare) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS)) | 196 |
| | Miercuri, 12 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/37 | Norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind stabilirea unor standarde minime privind drepturile, sprijinul acordat și protejarea victimelor criminalității (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD)) | 201 |
| P7_TC1-COD(2011)0129Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului | 202 |
| 2013/C 353E/38 | Modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară, carnea de porc, carnea de pasăre, grâu, borceag și tărâțe, brizuri și alte reziduuri ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 774/94 al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară, carnea de porc, carnea de pasăre, grâu, borceag și tărâțe, brizuri și alte reziduuri (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD)) | 202 |
| 2013/C 353E/39 | Importul de ulei de măsline și de alte produse agricole din Turcia în ceea ce privește competențele delegate și competențele de executare care trebuie conferite Comisiei ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2008/97, (CE) nr. 779/98 și (CE) nr. 1506/98 în domeniul importului de ulei de măsline și de alte produse agricole din Turcia în ceea ce privește competențele delegate și competențele de executare care trebuie conferite Comisiei (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD)) | 204 |
| 2013/C 353E/40 | Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE)) | 210 |
| 2013/C 353E/41 | Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE)) | 210 |
| 2013/C 353E/42 | Anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2011)0434Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri în scopul conservării stocurilor de pește aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil | 212 |
| 2013/C 353E/43 | Organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD)) | 212 |
| P7_TC1-COD(2011)0194Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1184/2006 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului | 213 |
| ANEXA I | 241 |
| ANEXA II | 242 |
| ANEXA III | 245 |
| | Joi, 13 septembrie 2012 |
| 2013/C 353E/44 | Reînnoirea acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE)) | 247 |
| 2013/C 353E/45 | Acordul UE-Algeria privind cooperarea științifică și tehnologică ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE)) | 247 |
| 2013/C 353E/46 | Modificarea anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD)) | 248 |
| P7_TC1-COD(2011)0260Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile | 249 |
| ANEXĂ | 252 |
| 2013/C 353E/47 | Mecanismul de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD)) | 252 |
| P7_TC1-COD(2011)0238Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei | 253 |
| 2013/C 353E/48 | Sistemele din domeniul calității produselor agricole ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD)) | 254 |
| P7_TC1-COD(2010)0353Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 255 |
| Anexă | 255 |
| 2013/C 353E/49 | Fondurile europene de antreprenoriat social ***IAmendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD)) | 255 |
| 2013/C 353E/50 | Fondurile europene cu capital de risc***IAmendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene cu capital de risc (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD)) | 280 |
| 2013/C 353E/51 | Aplicarea clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane din Acordul comercial între UE și Republica Columbia și Republica Peru ***IAmendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane din Acordul comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD)) | 304 |
| 2013/C 353E/52 | Aplicarea clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane, prevăzute în Acordul de asociere dintre UE și America Centrală ***IAmendamente adoptate de Parlamentului European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane, prevăzute în Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD)) | 312 |
| 2013/C 353E/53 | Utilizări permise ale operelor orfane ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD)) | 322 |
| P7_TC1-COD(2011)0136Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite utilizări permise ale operelor orfane | 323 |
| 2013/C 353E/54 | Preferințele comerciale autonome de urgență pentru Pakistan ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 323 |
| P7_TC1-COD(2010)0289Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan | 324 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 11 septembrie 2012

2013/C 353E/26

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din DanemarcaRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD))

168

ANEXĂ

172

2013/C 353E/27

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/017 ES/AragonRezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2011/017 ES/Aragón Construction, Spania) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD))

172

ANEXĂ

175

2013/C 353E/28

Eficiența energetică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD))

176

P7_TC1-COD(2011)0172Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE

177

Anexă la rezoluția legislativă

177

2013/C 353E/29

Standardizarea europeană ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardizarea europeană și de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/105/CE și 2009/23/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0150Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului

179

2013/C 353E/30

Etichetarea electronică a bovinelor ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește identificarea electronică a bovinelor și eliminarea dispozițiilor privind etichetarea facultativă a cărnii de vită și de mânzat (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD))

179

2013/C 353E/31

Farmacovigilența (modificarea Directivei 2001/83/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2001/83/CE în ceea ce privește farmacovigilența (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD))

191

P7_TC1-COD(2012)0025Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2001/83/CE, în ceea ce privește farmacovigilența

192

2013/C 353E/32

Farmacovigilența (modificarea Regulamentului (CE) nr. 726/2004) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 în ceea ce privește farmacovigilența (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD))

192

P7_TC1-COD(2012)0023Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004, în ceea ce privește farmacovigilența

193

2013/C 353E/33

Conținutul de sulf din anumiți combustibili marini ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili marini (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD))

193

P7_TC1-COD(2011)0190Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea conținutului de sulf din combustibilii marini

194

2013/C 353E/34

Schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD))

194

P7_TC1-COD(2011)0285Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor

195

2013/C 353E/35

Cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (Regulamentul IMI) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD))

195

P7_TC1-COD(2011)0226Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne și de abrogare a Deciziei 2008/49/CE a Comisiei (Regulamentul IMI)

196

2013/C 353E/36

Sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (reformare) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS))

196

Miercuri, 12 septembrie 2012

2013/C 353E/37

Norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind stabilirea unor standarde minime privind drepturile, sprijinul acordat și protejarea victimelor criminalității (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD))

201

P7_TC1-COD(2011)0129Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului

202

2013/C 353E/38

Modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară, carnea de porc, carnea de pasăre, grâu, borceag și tărâțe, brizuri și alte reziduuri ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 774/94 al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară, carnea de porc, carnea de pasăre, grâu, borceag și tărâțe, brizuri și alte reziduuri (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

202

2013/C 353E/39

Importul de ulei de măsline și de alte produse agricole din Turcia în ceea ce privește competențele delegate și competențele de executare care trebuie conferite Comisiei ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2008/97, (CE) nr. 779/98 și (CE) nr. 1506/98 în domeniul importului de ulei de măsline și de alte produse agricole din Turcia în ceea ce privește competențele delegate și competențele de executare care trebuie conferite Comisiei (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

204

2013/C 353E/40

Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE))

210

2013/C 353E/41

Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE))

210

2013/C 353E/42

Anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD))

211

P7_TC1-COD(2011)0434Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri în scopul conservării stocurilor de pește aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil

212

2013/C 353E/43

Organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

212

P7_TC1-COD(2011)0194Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1184/2006 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului

213

ANEXA I

241

ANEXA II

242

ANEXA III

245

Joi, 13 septembrie 2012

2013/C 353E/44

Reînnoirea acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE))

247

2013/C 353E/45

Acordul UE-Algeria privind cooperarea științifică și tehnologică ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE))

247

2013/C 353E/46

Modificarea anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD))

248

P7_TC1-COD(2011)0260Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile

249

ANEXĂ

252

2013/C 353E/47

Mecanismul de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD))

252

P7_TC1-COD(2011)0238Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei

253

2013/C 353E/48

Sistemele din domeniul calității produselor agricole ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD))

254

P7_TC1-COD(2010)0353Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

255

Anexă

255

2013/C 353E/49

Fondurile europene de antreprenoriat social ***IAmendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

255

2013/C 353E/50

Fondurile europene cu capital de risc***IAmendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene cu capital de risc (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

280

2013/C 353E/51

Aplicarea clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane din Acordul comercial între UE și Republica Columbia și Republica Peru ***IAmendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane din Acordul comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

304

2013/C 353E/52

Aplicarea clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane, prevăzute în Acordul de asociere dintre UE și America Centrală ***IAmendamente adoptate de Parlamentului European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane, prevăzute în Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

312

2013/C 353E/53

Utilizări permise ale operelor orfane ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD))

322

P7_TC1-COD(2011)0136Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite utilizări permise ale operelor orfane

323

2013/C 353E/54

Preferințele comerciale autonome de urgență pentru Pakistan ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

323

P7_TC1-COD(2010)0289Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan

324

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2012-2013 Ședințele dintre 11 și 13 septembrie 2012 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 370 E, 30.11.2012. TEXTE ADOPTATE

Marți, 11 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/1

---

Marți, 11 septembrie 2012Presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri

P7_TA(2012)0309

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri: monitorizarea raportului Comisiei TDIP a Parlamentului European (2012/2033(INI))

2013/C 353 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 3, 4, 6, 7 și 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 3, 4, 6, 7 și 21,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 2, 3, 4, 18 și 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 2, 3, 4, 18 și 19,

| — | având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale ale acesteia,

| — | având în vedere instrumentele relevante ale ONU în domeniul drepturilor omului, în special Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, Convenția împotriva formelor de tratament sau pedepselor crude, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984 și protocoalele relevante din aceasta, precum și Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate din 20 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele relevante ale ONU în domeniul drepturilor omului, în special Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, Convenția împotriva formelor de tratament sau pedepselor crude, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984 și protocoalele relevante din aceasta, precum și Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate din 20 decembrie 2006,

| — | având în vedere articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord din 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord din 1949,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (1),

| — | având în vedere „Programul de la Stockholm, O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” (2) și comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor din 20 aprilie 2010 intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei: plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Programul de la Stockholm, O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” (2) și comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor din 20 aprilie 2010 intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei: plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171),

| — | având în vedere orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, adoptate în 2001 și revizuite în 2008, precum și orientările UE privind pedeapsa cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, adoptate în 2001 și revizuite în 2008, precum și orientările UE privind pedeapsa cu moartea,

| — | având în vedere Declarația de la Bruxelles, din 1 octombrie 2010, adoptată la cea de a șasea Conferință a comisiilor parlamentare pentru supravegherea serviciilor de informații și de securitate ale statelor membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bruxelles, din 1 octombrie 2010, adoptată la cea de a șasea Conferință a comisiilor parlamentare pentru supravegherea serviciilor de informații și de securitate ale statelor membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere studiul comun al ONU privind practicile mondiale legate de detenția secretă în contextul luptei împotriva terorismului, redactat de Martin Scheinin, raportorul special al ONU privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul luptei împotriva terorismului; Manfred Nowak, raportorul special privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; grupul de lucru privind detenția arbitrară, reprezentat de vicepreședintele său, Shaheen Sardar Ali; și grupul de lucru privind disparițiile forțate sau involuntare, reprezentat de președintele său, Jeremy Sarkin (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comun al ONU privind practicile mondiale legate de detenția secretă în contextul luptei împotriva terorismului, redactat de Martin Scheinin, raportorul special al ONU privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul luptei împotriva terorismului; Manfred Nowak, raportorul special privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; grupul de lucru privind detenția arbitrară, reprezentat de vicepreședintele său, Shaheen Sardar Ali; și grupul de lucru privind disparițiile forțate sau involuntare, reprezentat de președintele său, Jeremy Sarkin (3),

| — | având în vedere raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului realizat de raportorul special privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, axat pe comisii de anchetă, specializate pe tipuri sau practici de tortură sau alte forme de maltratare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului realizat de raportorul special privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, axat pe comisii de anchetă, specializate pe tipuri sau practici de tortură sau alte forme de maltratare (4),

| — | având în vedere raportul realizat de raportorul special pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în contextul combaterii terorismului, Martin Scheinin, intitulat „Culegere de bune practici privind cadrele legale și instituționale și măsurile care asigură respectarea drepturilor omului de către agențiile de informații în contextul combaterii terorismului, inclusiv privind supravegherea lor (5)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul realizat de raportorul special pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în contextul combaterii terorismului, Martin Scheinin, intitulat „Culegere de bune practici privind cadrele legale și instituționale și măsurile care asigură respectarea drepturilor omului de către agențiile de informații în contextul combaterii terorismului, inclusiv privind supravegherea lor (5)”,

| — | având în vedere contribuțiile Consiliului Europei, în special activitatea fostului comisar pentru drepturile omului, Thomas Hammarberg, și ale Comitetului european pentru prevenirea torturii (CPT), precum și rezoluțiile relevante ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, în special cele intitulate „Presupuse detenții secrete și transferuri interstatale ilegale de deținuți, care implică statele membre ale Consiliului Europei” (6) și „Detenții secrete și transferuri ilegale de deținuți care implică statele membre ale Consiliului Europei: al doilea raport” (7) și raportul Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare, intitulat „Abuz privind secretul de stat și securitatea națională: obstacole în calea controlului parlamentar și judiciar privind încălcarea drepturilor omului (8)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile Consiliului Europei, în special activitatea fostului comisar pentru drepturile omului, Thomas Hammarberg, și ale Comitetului european pentru prevenirea torturii (CPT), precum și rezoluțiile relevante ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, în special cele intitulate „Presupuse detenții secrete și transferuri interstatale ilegale de deținuți, care implică statele membre ale Consiliului Europei” (6) și „Detenții secrete și transferuri ilegale de deținuți care implică statele membre ale Consiliului Europei: al doilea raport” (7) și raportul Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare, intitulat „Abuz privind secretul de stat și securitatea națională: obstacole în calea controlului parlamentar și judiciar privind încălcarea drepturilor omului (8)”,

| — | având în vedere solicitările Curții Europene a Drepturilor Omului Al-Nashiri c. Polonia și Abu Zubaydah c. Lituania și Abu Zubaydah c. Polonia și el-Masri c. fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, care a fost audiat de Marea Cameră la 16 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitările Curții Europene a Drepturilor Omului Al-Nashiri c. Polonia și Abu Zubaydah c. Lituania și Abu Zubaydah c. Polonia și el-Masri c. fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, care a fost audiat de Marea Cameră la 16 mai 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu - Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu - Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (9),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 14 februarie 2007 (10) și din 19 februarie 2009 (11) privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 14 februarie 2007 (10) și din 19 februarie 2009 (11) privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri,

| — | având în vedere rezoluțiile sale în legătură cu Guantánamo, în special cele din 9 iunie 2011 privind Guantánamo: hotărâre iminentă privind pedeapsa cu moartea (12), din 4 februarie 2009 privind întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo (13) și din 13 iunie 2006 privind situația prizonierilor de la Guantánamo (14), și recomandarea sa către Consiliu din 10 martie 2004 privind dreptul deținuților de la Guantánamo la un proces echitabil (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale în legătură cu Guantánamo, în special cele din 9 iunie 2011 privind Guantánamo: hotărâre iminentă privind pedeapsa cu moartea (12), din 4 februarie 2009 privind întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo (13) și din 13 iunie 2006 privind situația prizonierilor de la Guantánamo (14), și recomandarea sa către Consiliu din 10 martie 2004 privind dreptul deținuților de la Guantánamo la un proces echitabil (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2009) – punerea efectivă în aplicare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2009) – punerea efectivă în aplicare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la politica UE de combatere a terorismului: principala realizare și provocări viitoare (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la politica UE de combatere a terorismului: principala realizare și provocări viitoare (17),

| — | având în vedere discursul susținut de către dl Jacques Barrot, vicepreședinte al Comisiei Europene, la Strasbourg la 17 septembrie 2008 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul susținut de către dl Jacques Barrot, vicepreședinte al Comisiei Europene, la Strasbourg la 17 septembrie 2008 (18),

| — | având în vedere declarațiile Comisiei cu privire la necesitatea ca statele membre în cauză să realizeze investigații în legătură cu acuzațiile de implicare în programele de predări și de detenție secretă ale CIA, și la documentele comunicate raportorului de către Comisie, inclusiv patru scrisori trimise Poloniei, patru României și două Lituaniei între 2007 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisiei cu privire la necesitatea ca statele membre în cauză să realizeze investigații în legătură cu acuzațiile de implicare în programele de predări și de detenție secretă ale CIA, și la documentele comunicate raportorului de către Comisie, inclusiv patru scrisori trimise Poloniei, patru României și două Lituaniei între 2007 și 2010,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 15 octombrie 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 15 octombrie 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (COM(2003)0606),

| — | având în vedere scrisoarea din 29 noiembrie 2005 adresată de președinția UE Secretarului de stat american, Condoleezza Rice, solicitând orice „clarificare pe care SUA o pot furniza cu privire la aceste rapoarte [privind presupusa detenție sau presupusul transport al teroriștilor suspecți în sau prin unele state membre ale UE] în speranța că acest fapt va liniști preocupările parlamentare și publice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 29 noiembrie 2005 adresată de președinția UE Secretarului de stat american, Condoleezza Rice, solicitând orice „clarificare pe care SUA o pot furniza cu privire la aceste rapoarte [privind presupusa detenție sau presupusul transport al teroriștilor suspecți în sau prin unele state membre ale UE] în speranța că acest fapt va liniști preocupările parlamentare și publice”,

| — | având în vedere cea de a 2748/2749-a reuniune a Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 15 septembrie 2006, de dezbatere a subiectului „Lupta împotriva terorismului – centre secrete de detenție”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 2748/2749-a reuniune a Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 15 septembrie 2006, de dezbatere a subiectului „Lupta împotriva terorismului – centre secrete de detenție”,

| — | având în vedere declarația UE din 7 martie 2011 la cea de a 16-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului cu privire la studiul comun al ONU în legătură cu detenția secretă, menționat anterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE din 7 martie 2011 la cea de a 16-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului cu privire la studiul comun al ONU în legătură cu detenția secretă, menționat anterior,

| — | având în vedere articolul intitulat „Contraterorism și drepturile omului”, semnat de Villy Sovndal, Gilles de Kerchove și Ben Emmerson, publicat în numărul din 19 martie 2012 a „European Voice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul intitulat „Contraterorism și drepturile omului”, semnat de Villy Sovndal, Gilles de Kerchove și Ben Emmerson, publicat în numărul din 19 martie 2012 a „European Voice”,

| — | având în vedere răspunsul secretarului de stat american, Condoleezza Rice, din 5 decembrie 2005 la scrisoarea Președinției UE din 29 noiembrie 2005, afirmând că „[...]predările reprezintă un instrument vital de combatere a terorismului. Utilizarea acestuia nu este singulară pentru Statele Unite sau pentru actuala administrație”, negând acuzațiile de implicare directă a Statelor Unite în tortură și accentuând că „scopul” predărilor nu îl constituia torturarea persoanei predate, precum și declarațiile secretarului de stat american, Condoleezza Rice, în care confirmă că „noi [Statele Unite] respectăm suveranitatea partenerilor noștri” (19) |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul secretarului de stat american, Condoleezza Rice, din 5 decembrie 2005 la scrisoarea Președinției UE din 29 noiembrie 2005, afirmând că „[...]predările reprezintă un instrument vital de combatere a terorismului. Utilizarea acestuia nu este singulară pentru Statele Unite sau pentru actuala administrație”, negând acuzațiile de implicare directă a Statelor Unite în tortură și accentuând că „scopul” predărilor nu îl constituia torturarea persoanei predate, precum și declarațiile secretarului de stat american, Condoleezza Rice, în care confirmă că „noi [Statele Unite] respectăm suveranitatea partenerilor noștri” (19)

| — | având în vedere confirmarea fostului președinte al SUA, George W. Bush, în discursul său din Camera de Est a Casei Albe din 6 septembrie 2006, cu privire la existența unui program de predări și detenții secrete condus de CIA, inclusiv a unor operațiuni peste ocean, |
| --- | --- |

—

având în vedere confirmarea fostului președinte al SUA, George W. Bush, în discursul său din Camera de Est a Casei Albe din 6 septembrie 2006, cu privire la existența unui program de predări și detenții secrete condus de CIA, inclusiv a unor operațiuni peste ocean,

| — | având în vedere memoriile lui George W. Bush, publicate la 9 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere memoriile lui George W. Bush, publicate la 9 noiembrie 2010,

| — | având în vedere versiunea neclasificată, lansată în august 2009, a raportului inspectorului general al CIA, John Helgerson, din 2004, privind operațiunile de interogare ale CIA din perioada Bush, |
| --- | --- |

—

având în vedere versiunea neclasificată, lansată în august 2009, a raportului inspectorului general al CIA, John Helgerson, din 2004, privind operațiunile de interogare ale CIA din perioada Bush,

| — | având în vedere raportul Comitetului Internațional al Crucii Roșii din 2007 privind tratamentul a 14 deținuți foarte importanți aflați în custodia CIA, care a fost pus la dispoziția publicului în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului Internațional al Crucii Roșii din 2007 privind tratamentul a 14 deținuți foarte importanți aflați în custodia CIA, care a fost pus la dispoziția publicului în 2009,

| — | având în vedere diversele inițiative naționale privind implicarea statelor membre în programul de predare și detenție secretă al CIA, inclusiv ancheta în aflată în desfășurare în Danemarca și anchetele anterioare din Suedia, anchetele penale aflate în desfășurare în Polonia și Regatul Unit, procesele penale anterioare din Italia, Germania, Lituania, Portugalia și Spania, ancheta parlamentară a grupului format din toate partidele din Regatul Unit și anchetele parlamentare anterioare din Germania, Lituania, Polonia și România, |
| --- | --- |

—

având în vedere diversele inițiative naționale privind implicarea statelor membre în programul de predare și detenție secretă al CIA, inclusiv ancheta în aflată în desfășurare în Danemarca și anchetele anterioare din Suedia, anchetele penale aflate în desfășurare în Polonia și Regatul Unit, procesele penale anterioare din Italia, Germania, Lituania, Portugalia și Spania, ancheta parlamentară a grupului format din toate partidele din Regatul Unit și anchetele parlamentare anterioare din Germania, Lituania, Polonia și România,

| — | având în vedere ancheta judiciară portugheză care a durat doi ani și care a fost încheiată brusc în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta judiciară portugheză care a durat doi ani și care a fost încheiată brusc în 2009,

| — | având în vedere concluziile anchetelor naționale deja desfășurate în unele state membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile anchetelor naționale deja desfășurate în unele state membre,

| — | având în vedere numeroasele rapoarte ale mass-mediei și acte ale jurnalismului de investigație, în special, printre altele, rapoartele ABC News din 2005 (20) și 2009 (21), rapoartele Washington Post din 2005 (22), în lipsa cărora actele de predare și detenție ar fi rămas cu adevărat secrete, |
| --- | --- |

—

având în vedere numeroasele rapoarte ale mass-mediei și acte ale jurnalismului de investigație, în special, printre altele, rapoartele ABC News din 2005 (20) și 2009 (21), rapoartele Washington Post din 2005 (22), în lipsa cărora actele de predare și detenție ar fi rămas cu adevărat secrete,

| — | având în vedere studiile și anchetele desfășurate, precum și rapoartele elaborate de cercetători independenți, de organizații ale societății civile, de organizații neguvernamentale naționale și internaționale încă din anul 2005, în special de Human Rights Watch (23), Amnesty International și Reprieve, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile și anchetele desfășurate, precum și rapoartele elaborate de cercetători independenți, de organizații ale societății civile, de organizații neguvernamentale naționale și internaționale încă din anul 2005, în special de Human Rights Watch (23), Amnesty International și Reprieve,

| — | având în vedere audierile Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE) din 27 martie 2012 și ale Subcomisiei sale pentru drepturile omului din 12 aprilie 2012, vizita delegației LIBE în Lituania între 25 și 27 aprilie 2012, vizita raportorului în Polonia la 16 mai 2012, precum și toate contribuțiile scrise și orale primite de raportor, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierile Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE) din 27 martie 2012 și ale Subcomisiei sale pentru drepturile omului din 12 aprilie 2012, vizita delegației LIBE în Lituania între 25 și 27 aprilie 2012, vizita raportorului în Polonia la 16 mai 2012, precum și toate contribuțiile scrise și orale primite de raportor,

| — | având în vedere cererea comună privind comunicarea informațiilor de zbor, adresată directorului Eurocontrol de către președintele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și de către raportor la 16 aprilie 2012, precum și răspunsul amplu primit din partea Eurocontrol la 26 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea comună privind comunicarea informațiilor de zbor, adresată directorului Eurocontrol de către președintele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și de către raportor la 16 aprilie 2012, precum și răspunsul amplu primit din partea Eurocontrol la 26 aprilie 2012,

| — | având în vedere nota DG IPOL intitulată „The results of the inquiries into the CIA's programme of extraordinary rendition and secret prisons in European states in light of the new legal framework following the Lisbon Treaty” (Rezultatele anchetelor privind programul CIA de predare extraordinară și închisori secrete în statele europene din perspectiva noului cadru juridic instituit prin Tratatul de la Lisabona) (PE 462.456), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota DG IPOL intitulată „The results of the inquiries into the CIA's programme of extraordinary rendition and secret prisons in European states in light of the new legal framework following the Lisbon Treaty” (Rezultatele anchetelor privind programul CIA de predare extraordinară și închisori secrete în statele europene din perspectiva noului cadru juridic instituit prin Tratatul de la Lisabona) (PE 462.456),

| — | având în vedere articolele 48 și 50 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 48 și 50 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0266/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0266/2012),

| A. | întrucât Parlamentul European a condamnat programul de predare și detenție secretă al CIA condus de SUA, care implică multiple încălcări ale drepturilor omului, inclusiv detenția ilegală și arbitrară, tortura și alte forme de maltratare, încălcări ale principiului nereturnării, precum și disparițiile forțate; întrucât Comisia sa temporară pentru presupusa folosire a țărilor europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (denumită în continuare „Comisia temporară”) a documentat utilizarea spațiului aerian european și a teritoriului european de către CIA, iar Parlamentul își reiterează permanent solicitarea de efectuare a unei investigații complete privind colaborarea guvernelor și a agențiilor naționale cu programul CIA; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European a condamnat programul de predare și detenție secretă al CIA condus de SUA, care implică multiple încălcări ale drepturilor omului, inclusiv detenția ilegală și arbitrară, tortura și alte forme de maltratare, încălcări ale principiului nereturnării, precum și disparițiile forțate; întrucât Comisia sa temporară pentru presupusa folosire a țărilor europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (denumită în continuare „Comisia temporară”) a documentat utilizarea spațiului aerian european și a teritoriului european de către CIA, iar Parlamentul își reiterează permanent solicitarea de efectuare a unei investigații complete privind colaborarea guvernelor și a agențiilor naționale cu programul CIA;

| B. | întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri ca lupta împotriva terorismului să respecte pe deplin demnitatea umană, drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv în cadrul cooperării internaționale în domeniu, pe baza Convenției europene a drepturilor omului, a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, a constituțiilor naționale și a legislațiilor naționale privind drepturile fundamentale și cel mai recent a reiterat această solicitare în raportul său referitor la politica UE de combatere a terorismului în care a precizat, de asemenea, că respectul față de drepturile omului reprezintă o condiție prealabilă pentru asigurarea eficienței politicii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri ca lupta împotriva terorismului să respecte pe deplin demnitatea umană, drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv în cadrul cooperării internaționale în domeniu, pe baza Convenției europene a drepturilor omului, a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, a constituțiilor naționale și a legislațiilor naționale privind drepturile fundamentale și cel mai recent a reiterat această solicitare în raportul său referitor la politica UE de combatere a terorismului în care a precizat, de asemenea, că respectul față de drepturile omului reprezintă o condiție prealabilă pentru asigurarea eficienței politicii;

| C. | întrucât Parlamentul European a condamnat în mod repetat și ferm practicile ilegale precum „predările extraordinare”, răpirea, detenția fără proces, dispariția, închisorile secrete și tortura și a solicitat investigații complete privind presupusul grad de implicare a unor state membre în colaborarea cu autoritățile Statelor Unite, în special cu CIA, incluzând implicarea pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European a condamnat în mod repetat și ferm practicile ilegale precum „predările extraordinare”, răpirea, detenția fără proces, dispariția, închisorile secrete și tortura și a solicitat investigații complete privind presupusul grad de implicare a unor state membre în colaborarea cu autoritățile Statelor Unite, în special cu CIA, incluzând implicarea pe teritoriul UE;

| D. | întrucât scopul acestei rezoluții este de a „urmări politic lucrările Comisiei temporare și de a monitoriza evoluțiile și, în special, în cazul în care Consiliul și/sau Comisia nu întreprind nicio acțiune relevantă, de a stabili dacă există un risc clar de încălcare gravă a principiilor și valorilor care stau la baza Uniunii Europene, și de a-i recomanda orice rezoluție, în temeiul articolelor 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care se poate dovedi necesară în acest context” (24); |
| --- | --- |

D.

întrucât scopul acestei rezoluții este de a „urmări politic lucrările Comisiei temporare și de a monitoriza evoluțiile și, în special, în cazul în care Consiliul și/sau Comisia nu întreprind nicio acțiune relevantă, de a stabili dacă există un risc clar de încălcare gravă a principiilor și valorilor care stau la baza Uniunii Europene, și de a-i recomanda orice rezoluție, în temeiul articolelor 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care se poate dovedi necesară în acest context” (24);

| E. | întrucât UE este întemeiată pe angajamentul față de democrație, statul de drept, drepturile omului și drepturile fundamentale, respectarea demnității umane și a legislației internaționale, nu numai în ceea ce privește politicile sale interne, ci și pe plan extern; întrucât angajamentul UE față de drepturile omului, consolidat prin intrarea în vigoare a Cartei drepturilor fundamentale a UE și prin procesul de aderare la CEDO, trebuie să se reflecte în toate domeniile politice pentru ca politica UE în materie de drepturile omului să devină eficientă și credibilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE este întemeiată pe angajamentul față de democrație, statul de drept, drepturile omului și drepturile fundamentale, respectarea demnității umane și a legislației internaționale, nu numai în ceea ce privește politicile sale interne, ci și pe plan extern; întrucât angajamentul UE față de drepturile omului, consolidat prin intrarea în vigoare a Cartei drepturilor fundamentale a UE și prin procesul de aderare la CEDO, trebuie să se reflecte în toate domeniile politice pentru ca politica UE în materie de drepturile omului să devină eficientă și credibilă;

| F. | întrucât un proces adecvat de asumare a răspunderii este esențial pentru a păstra încrederea cetățenilor în instituțiile democratice ale UE, pentru a proteja și a promova în mod eficient drepturile omului în politicile interne și externe ale UE, precum și pentru a asigura politici de securitate legitime și eficiente, bazate pe statul de drept; |
| --- | --- |

F.

întrucât un proces adecvat de asumare a răspunderii este esențial pentru a păstra încrederea cetățenilor în instituțiile democratice ale UE, pentru a proteja și a promova în mod eficient drepturile omului în politicile interne și externe ale UE, precum și pentru a asigura politici de securitate legitime și eficiente, bazate pe statul de drept;

| G. | întrucât niciun stat membru nu și-a îndeplinit pe deplin obligațiile de a proteja, a menține și a respecta legislația internațională privind drepturile omului și a împiedica încălcările acesteia; |
| --- | --- |

G.

întrucât niciun stat membru nu și-a îndeplinit pe deplin obligațiile de a proteja, a menține și a respecta legislația internațională privind drepturile omului și a împiedica încălcările acesteia;

| H. | întrucât instrumentele ce reglementează politica externă și de securitate comună a UE (PESC) includ Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția internațională cu privire la drepturile civile și politice a ONU și cele două protocoale opționale ale sale, Convenția împotriva torturii (CAT) și Protocolul opțional al acesteia, precum și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului, Carta drepturilor fundamentale a UE și Convenția europeană împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, care, împreună, nu doar dispun interzicerea absolută a torturii, ci și prevăd căi de atac și despăgubiri; întrucât orientările UE cu privire la tortură oferă cadrul pentru eforturile UE „de a preveni și eradica tortura și maltratarea în toate părțile lumii”; |
| --- | --- |

H.

întrucât instrumentele ce reglementează politica externă și de securitate comună a UE (PESC) includ Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția internațională cu privire la drepturile civile și politice a ONU și cele două protocoale opționale ale sale, Convenția împotriva torturii (CAT) și Protocolul opțional al acesteia, precum și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului, Carta drepturilor fundamentale a UE și Convenția europeană împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, care, împreună, nu doar dispun interzicerea absolută a torturii, ci și prevăd căi de atac și despăgubiri; întrucât orientările UE cu privire la tortură oferă cadrul pentru eforturile UE „de a preveni și eradica tortura și maltratarea în toate părțile lumii”;

| I. | întrucât, pentru a asigura promovarea dreptului internațional și respectarea drepturilor omului, toate acordurile de asociere, comerciale și de cooperare conțin clauze privind drepturile omului, și întrucât UE întreține, de asemenea, dialoguri politice cu țările terțe pe baza orientărilor privind drepturile omului, care includ combaterea pedepsei cu moartea și a torturii; întrucât, în cadrul Instrumentului European pentru Democrație și Drepturile Omului (IEDDO), UE sprijină organizațiile societății civile care luptă împotriva torturii și sprijină reabilitarea victimelor torturii; |
| --- | --- |

I.

întrucât, pentru a asigura promovarea dreptului internațional și respectarea drepturilor omului, toate acordurile de asociere, comerciale și de cooperare conțin clauze privind drepturile omului, și întrucât UE întreține, de asemenea, dialoguri politice cu țările terțe pe baza orientărilor privind drepturile omului, care includ combaterea pedepsei cu moartea și a torturii; întrucât, în cadrul Instrumentului European pentru Democrație și Drepturile Omului (IEDDO), UE sprijină organizațiile societății civile care luptă împotriva torturii și sprijină reabilitarea victimelor torturii;

| J. | întrucât detenția secretă, care este o formă de dispariție forțată, poate fi considerată crimă împotriva umanității în cazul în care este practicată pe scară largă și în mod sistematic; întrucât stările de urgență și lupta împotriva terorismului constituie un mediu propice detenției secrete; |
| --- | --- |

J.

întrucât detenția secretă, care este o formă de dispariție forțată, poate fi considerată crimă împotriva umanității în cazul în care este practicată pe scară largă și în mod sistematic; întrucât stările de urgență și lupta împotriva terorismului constituie un mediu propice detenției secrete;

| K. | întrucât, deși UE și-a demonstrat angajamentul cu privire la evitarea complicității în activitățile de tortură prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului (25), modificat cel mai recent în decembrie 2011 (26), care interzice comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, trebuie depuse în continuare eforturi pentru asigurarea unei acoperiri cuprinzătoare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși UE și-a demonstrat angajamentul cu privire la evitarea complicității în activitățile de tortură prin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului (25), modificat cel mai recent în decembrie 2011 (26), care interzice comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, trebuie depuse în continuare eforturi pentru asigurarea unei acoperiri cuprinzătoare;

| L. | întrucât autorizarea, exclusiv pe baza asigurărilor pe cale diplomatică, a extrădării sau a deportării unei persoane într-o țară în care există motive semnificative care să indice faptul că persoana respectivă ar putea fi în pericol de a fi supusă torturii sau maltratării, contravine legislației internaționale, dreptului UE, constituțiilor naționale și legislațiilor statelor membre (27) care interzic în mod absolut tortura; |
| --- | --- |

L.

întrucât autorizarea, exclusiv pe baza asigurărilor pe cale diplomatică, a extrădării sau a deportării unei persoane într-o țară în care există motive semnificative care să indice faptul că persoana respectivă ar putea fi în pericol de a fi supusă torturii sau maltratării, contravine legislației internaționale, dreptului UE, constituțiilor naționale și legislațiilor statelor membre (27) care interzic în mod absolut tortura;

| M. | întrucât Consiliul a admis la 15 septembrie 2006 că „existența centrelor secrete de detenție în care deținuții sunt ținuți într-un vid juridic nu este în conformitate cu dreptul internațional umanitar și cu dreptul internațional penal”, însă nu a reușit până acum să recunoască și să condamne implicarea statelor membre în programul CIA, chiar dacă utilizarea spațiului aerian și a teritoriului european de către CIA a fost recunoscută de către autoritățile politice și judiciare ale statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât Consiliul a admis la 15 septembrie 2006 că „existența centrelor secrete de detenție în care deținuții sunt ținuți într-un vid juridic nu este în conformitate cu dreptul internațional umanitar și cu dreptul internațional penal”, însă nu a reușit până acum să recunoască și să condamne implicarea statelor membre în programul CIA, chiar dacă utilizarea spațiului aerian și a teritoriului european de către CIA a fost recunoscută de către autoritățile politice și judiciare ale statelor membre;

| N. | întrucât există încălcări persistente ale drepturilor omului ca urmare a programului CIA, după cum a fost evidențiat în special de detenția administrativă în curs în închisoarea de la Guantánamo Bay a lui Abu Zubaydah și a lui Al-Nashiri, cărora li s-a acordat statutul de victime în cadrul anchetei penale poloneze referitoare la închisorile secrete ale CIA; |
| --- | --- |

N.

întrucât există încălcări persistente ale drepturilor omului ca urmare a programului CIA, după cum a fost evidențiat în special de detenția administrativă în curs în închisoarea de la Guantánamo Bay a lui Abu Zubaydah și a lui Al-Nashiri, cărora li s-a acordat statutul de victime în cadrul anchetei penale poloneze referitoare la închisorile secrete ale CIA;

| O. | întrucât investigațiile ONU, ale Consiliului Europei, ale mass-mediei naționale și internaționale, ale jurnaliștilor de investigație și ale societății civile au dezvăluit noi informații concrete cu privire la amplasamentul centrelor secrete de detenție ale CIA din Europa, la zborurile de predare din spațiul aerian european și la persoanele transportate sau deținute; |
| --- | --- |

O.

întrucât investigațiile ONU, ale Consiliului Europei, ale mass-mediei naționale și internaționale, ale jurnaliștilor de investigație și ale societății civile au dezvăluit noi informații concrete cu privire la amplasamentul centrelor secrete de detenție ale CIA din Europa, la zborurile de predare din spațiul aerian european și la persoanele transportate sau deținute;

| P. | întrucât comiterea de acte ilegale pe teritoriul UE a avut loc, probabil, în contextul acordurilor multilaterale sau bilaterale NATO; |
| --- | --- |

P.

întrucât comiterea de acte ilegale pe teritoriul UE a avut loc, probabil, în contextul acordurilor multilaterale sau bilaterale NATO;

| Q. | întrucât anchetele naționale și cercetările internaționale au dovedit că membri ai Organizației Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) au convenit să aplice, în cadrul campaniei împotriva terorismului, anumite măsuri care au permis secretizarea traficului aerian și utilizarea teritoriului anumitor state membre ale UE în cadrul programului de predare al CIA, indicând faptul că acest program era cunoscut de statele membre care sunt, de asemenea, membri ai NATO; |
| --- | --- |

Q.

întrucât anchetele naționale și cercetările internaționale au dovedit că membri ai Organizației Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) au convenit să aplice, în cadrul campaniei împotriva terorismului, anumite măsuri care au permis secretizarea traficului aerian și utilizarea teritoriului anumitor state membre ale UE în cadrul programului de predare al CIA, indicând faptul că acest program era cunoscut de statele membre care sunt, de asemenea, membri ai NATO;

| R. | întrucât studiul comun al ONU cu privire la practicile mondiale în legătură cu detenția secretă în contextul combaterii terorismului (A/HRC/13/42), realizat de Raportorul special pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în lupta împotriva terorismului, de Raportorul special pentru tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, de Grupul de lucru pentru detenția arbitrară și de Grupul de lucru pentru disparițiile forțate sau involuntare a indicat că utilizarea centrelor secrete de detenție pe teritoriul unor state membre ale UE face parte din programul CIA și întrucât s-au trimis statelor membre scrisori de monitorizare în vederea solicitării de informații suplimentare, după cum se detaliază în rapoartele de comunicare a procedurilor speciale, inclusiv cel din 23 februarie 2012 (28); |
| --- | --- |

R.

întrucât studiul comun al ONU cu privire la practicile mondiale în legătură cu detenția secretă în contextul combaterii terorismului (A/HRC/13/42), realizat de Raportorul special pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în lupta împotriva terorismului, de Raportorul special pentru tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, de Grupul de lucru pentru detenția arbitrară și de Grupul de lucru pentru disparițiile forțate sau involuntare a indicat că utilizarea centrelor secrete de detenție pe teritoriul unor state membre ale UE face parte din programul CIA și întrucât s-au trimis statelor membre scrisori de monitorizare în vederea solicitării de informații suplimentare, după cum se detaliază în rapoartele de comunicare a procedurilor speciale, inclusiv cel din 23 februarie 2012 (28);

| S. | întrucât raportul din 2011 al Consiliului Europei arată că datele obținute de la agențiile poloneze în 2009 și 2010 „oferă o dovadă certă” cu privire la faptul că șapte aeronave asociate cu CIA au aterizat în Polonia și întrucât informații publicate de mass-media poloneză au relatat acuzațiile aduse fostului șef al serviciului de informații polonez și au dezvăluit posibilele contacte dintre ofițerii serviciilor de informații și guvernul polonez cu privire la utilizarea unui centru de detenție al CIA pe teritoriul său; întrucât, în luna decembrie 2011, jurnaliștii români de investigații au încercat să demonstreze existența unui „loc negru” în Oficiul Registrului Național Român al Informațiilor Secrete de Stat (29), pe baza informațiilor furnizate de foști angajați ai CIA; întrucât existența unui „loc negru” a fost negată de autoritățile române și nu a fost demonstrată de ancheta derulată de Parlamentul român; întrucât foștii dizidenți libieni au început procedurile legale împotriva Regatului Unit pentru implicarea directă a MI6 în propria lor predare sau în cea a membrilor familiilor lor, în detenția secretă și în tortură; |
| --- | --- |

S.

întrucât raportul din 2011 al Consiliului Europei arată că datele obținute de la agențiile poloneze în 2009 și 2010 „oferă o dovadă certă” cu privire la faptul că șapte aeronave asociate cu CIA au aterizat în Polonia și întrucât informații publicate de mass-media poloneză au relatat acuzațiile aduse fostului șef al serviciului de informații polonez și au dezvăluit posibilele contacte dintre ofițerii serviciilor de informații și guvernul polonez cu privire la utilizarea unui centru de detenție al CIA pe teritoriul său; întrucât, în luna decembrie 2011, jurnaliștii români de investigații au încercat să demonstreze existența unui „loc negru” în Oficiul Registrului Național Român al Informațiilor Secrete de Stat (29), pe baza informațiilor furnizate de foști angajați ai CIA; întrucât existența unui „loc negru” a fost negată de autoritățile române și nu a fost demonstrată de ancheta derulată de Parlamentul român; întrucât foștii dizidenți libieni au început procedurile legale împotriva Regatului Unit pentru implicarea directă a MI6 în propria lor predare sau în cea a membrilor familiilor lor, în detenția secretă și în tortură;

| T. | întrucât autoritățile lituaniene s-au străduit să aducă lumină în ceea ce privește implicarea Lituaniei în programul CIA prin intermediul unor anchete parlamentare și judiciare; întrucât ancheta parlamentară a Comisiei pentru securitate națională și apărare din Seimas în ceea ce privește presupusa transportare și izolare a persoanelor deținute de către CIA pe teritoriul lituanian a demonstrat că cinci aeronave asociate CIA au aterizat în Lituania între 2003 și 2005 și că au fost pregătite, la solicitarea CIA, două centre speciale pentru păstrarea deținuților în Lituania (proiectele nr. 1 și 2); întrucât delegația LIBE le mulțumește autorităților lituaniene pentru primirea deputaților în Parlamentul European la Vilnius, în luna aprilie 2012 și pentru faptul că delegația LIBE a primit acces la proiectul nr. 2; întrucât structura clădirilor și a instalațiilor din acestea pare a fi adecvată pentru detenția prizonierilor; întrucât numeroase întrebări legate de operațiunile CIA din Lituania rămân deschise, în ciuda anchetei judiciare efectuate ulterior în 2010 și închisă în luna ianuarie 2011; întrucât autoritățile lituaniene și-au exprimat disponibilitatea de a redeschide ancheta în cazul în care apar informații noi și întrucât Biroul procurorului s-a oferit să pună la dispoziție informații suplimentare privind ancheta penală, ca răspuns la o cerere scrisă adresată de Parlamentul European; |
| --- | --- |

T.

întrucât autoritățile lituaniene s-au străduit să aducă lumină în ceea ce privește implicarea Lituaniei în programul CIA prin intermediul unor anchete parlamentare și judiciare; întrucât ancheta parlamentară a Comisiei pentru securitate națională și apărare din Seimas în ceea ce privește presupusa transportare și izolare a persoanelor deținute de către CIA pe teritoriul lituanian a demonstrat că cinci aeronave asociate CIA au aterizat în Lituania între 2003 și 2005 și că au fost pregătite, la solicitarea CIA, două centre speciale pentru păstrarea deținuților în Lituania (proiectele nr. 1 și 2); întrucât delegația LIBE le mulțumește autorităților lituaniene pentru primirea deputaților în Parlamentul European la Vilnius, în luna aprilie 2012 și pentru faptul că delegația LIBE a primit acces la proiectul nr. 2; întrucât structura clădirilor și a instalațiilor din acestea pare a fi adecvată pentru detenția prizonierilor; întrucât numeroase întrebări legate de operațiunile CIA din Lituania rămân deschise, în ciuda anchetei judiciare efectuate ulterior în 2010 și închisă în luna ianuarie 2011; întrucât autoritățile lituaniene și-au exprimat disponibilitatea de a redeschide ancheta în cazul în care apar informații noi și întrucât Biroul procurorului s-a oferit să pună la dispoziție informații suplimentare privind ancheta penală, ca răspuns la o cerere scrisă adresată de Parlamentul European;

| U. | întrucât autoritățile portugheze trebuie să furnizeze precizări cu privire la un număr substanțial de elemente care indică faptul că numeroase zboruri, identificate, printre altele, de Comisia temporară, au servit la efectuarea transferurilor între Bagram, Diego Garcia, închisorile secrete și Guantánamo; |
| --- | --- |

U.

întrucât autoritățile portugheze trebuie să furnizeze precizări cu privire la un număr substanțial de elemente care indică faptul că numeroase zboruri, identificate, printre altele, de Comisia temporară, au servit la efectuarea transferurilor între Bagram, Diego Garcia, închisorile secrete și Guantánamo;

| V. | întrucât concluziile investigațiilor și ale instanțelor cu privire la logistica implicată în acoperirea acestor operațiuni ilegale, inclusiv planurile de zbor fictive, aeronavele civile și militare clasificate drept zboruri de stat și utilizarea unor companii aeriene private pentru a efectua predări CIA au dezvăluit și mai mult caracterul sistematic și gradul de implicare europeană în programul CIA; întrucât o analiză a noilor date furnizate de Eurocontrol sprijină în special argumentul că, pentru a ascunde originea și destinația transferurilor de prizonieri, contractorii care efectuau misiunile de predare schimbau avioanele la jumătatea rutei; |
| --- | --- |

V.

întrucât concluziile investigațiilor și ale instanțelor cu privire la logistica implicată în acoperirea acestor operațiuni ilegale, inclusiv planurile de zbor fictive, aeronavele civile și militare clasificate drept zboruri de stat și utilizarea unor companii aeriene private pentru a efectua predări CIA au dezvăluit și mai mult caracterul sistematic și gradul de implicare europeană în programul CIA; întrucât o analiză a noilor date furnizate de Eurocontrol sprijină în special argumentul că, pentru a ascunde originea și destinația transferurilor de prizonieri, contractorii care efectuau misiunile de predare schimbau avioanele la jumătatea rutei;

| W. | întrucât UE a dezvoltat politici de securitate internă și de combatere a terorismului bazate pe cooperarea polițienească și judiciară și pe promovarea schimbului de informații; întrucât aceste politici ar trebui să fie întemeiate pe respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept și pe supravegherea parlamentară eficientă și democratică a serviciilor de informații; |
| --- | --- |

W.

întrucât UE a dezvoltat politici de securitate internă și de combatere a terorismului bazate pe cooperarea polițienească și judiciară și pe promovarea schimbului de informații; întrucât aceste politici ar trebui să fie întemeiate pe respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept și pe supravegherea parlamentară eficientă și democratică a serviciilor de informații;

| X. | întrucât, potrivit CPT, „tehnicile de interogare aplicate în centrele de detenție supravegheate de CIA au condus, cu siguranță, la încălcări ale interdicției privind tortura și tratamentul inuman și degradant” (30), |
| --- | --- |

X.

întrucât, potrivit CPT, „tehnicile de interogare aplicate în centrele de detenție supravegheate de CIA au condus, cu siguranță, la încălcări ale interdicției privind tortura și tratamentul inuman și degradant” (30),

| Y. | întrucât relațiile UE-SUA se bazează pe un parteneriat solid și pe cooperarea în multe domenii, pe baza unor valori comune împărtășite ale democrației, ale statului de drept și ale drepturilor fundamentale; întrucât UE și Statele Unite și-au consolidat angajamentul în lupta împotriva terorismului de la atacurile teroriste din 11 septembrie 2001, în special prin Declarația comună privind contracararea terorismului din 3 iunie 2010, dar întrucât este necesar să se asigure respectarea în practică a angajamentelor declarate și să se depășească divergențele dintre politicile UE și ale SUA în lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât relațiile UE-SUA se bazează pe un parteneriat solid și pe cooperarea în multe domenii, pe baza unor valori comune împărtășite ale democrației, ale statului de drept și ale drepturilor fundamentale; întrucât UE și Statele Unite și-au consolidat angajamentul în lupta împotriva terorismului de la atacurile teroriste din 11 septembrie 2001, în special prin Declarația comună privind contracararea terorismului din 3 iunie 2010, dar întrucât este necesar să se asigure respectarea în practică a angajamentelor declarate și să se depășească divergențele dintre politicile UE și ale SUA în lupta împotriva terorismului;

| Z. | întrucât, în decembrie 2011, autoritățile SUA au aprobat Legea de autorizare privind apărarea națională (NDAA), care codifică în legislație detenția pe perioade nedeterminate a persoanelor suspecte de a fi implicate în activități teroriste în cadrul SUA și aduc atingere dreptului la un proces echitabil; întrucât sfera de aplicare a NDAA face obiectul unei contestări în justiție; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în decembrie 2011, autoritățile SUA au aprobat Legea de autorizare privind apărarea națională (NDAA), care codifică în legislație detenția pe perioade nedeterminate a persoanelor suspecte de a fi implicate în activități teroriste în cadrul SUA și aduc atingere dreptului la un proces echitabil; întrucât sfera de aplicare a NDAA face obiectul unei contestări în justiție;

| AA. | întrucât, la 22 ianuarie 2009, președintele Obama a semnat trei decrete prezidențiale de interzicere a torturii în cursul interogatoriilor, de înființare a unui grup operativ interagenții pentru revizuirea sistematică a politicilor și procedurilor privind detenția, precum și de revizuire a tuturor cazurilor și de închidere a centrului din Guantánamo; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, la 22 ianuarie 2009, președintele Obama a semnat trei decrete prezidențiale de interzicere a torturii în cursul interogatoriilor, de înființare a unui grup operativ interagenții pentru revizuirea sistematică a politicilor și procedurilor privind detenția, precum și de revizuire a tuturor cazurilor și de închidere a centrului din Guantánamo;

| AB. | întrucât, cu toate acestea, centrul de detenție din Golful Guantánamo nu a fost încă închis din cauza opoziției puternice exprimate de Congresul SUA; întrucât, pentru a grăbi închiderea acestuia, SUA au solicitat statelor membre ale UE să preia deținuții de la Guantánamo; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și-a exprimat dezamăgirea profundă cu privire la faptul că centrul de detenție din Golful Guantánamo nu a fost închis și la consolidarea unui sistem privind detenția arbitrară; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, cu toate acestea, centrul de detenție din Golful Guantánamo nu a fost încă închis din cauza opoziției puternice exprimate de Congresul SUA; întrucât, pentru a grăbi închiderea acestuia, SUA au solicitat statelor membre ale UE să preia deținuții de la Guantánamo; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și-a exprimat dezamăgirea profundă cu privire la faptul că centrul de detenție din Golful Guantánamo nu a fost închis și la consolidarea unui sistem privind detenția arbitrară;

| AC. | întrucât deținuții de la Guantánamo încă sunt judecați de tribunale militare, îndeosebi în urma deciziei din 7 martie 2011 a președintelui SUA de a semna decretul prezidențial care anulează interdicția, dată pe doi ani, cu privire la deschiderea de noi procese militare și a legii din 7 ianuarie 2012 care interzice transferarea deținuților de la Guantánamo în SUA pentru proces, |
| --- | --- |

AC.

întrucât deținuții de la Guantánamo încă sunt judecați de tribunale militare, îndeosebi în urma deciziei din 7 martie 2011 a președintelui SUA de a semna decretul prezidențial care anulează interdicția, dată pe doi ani, cu privire la deschiderea de noi procese militare și a legii din 7 ianuarie 2012 care interzice transferarea deținuților de la Guantánamo în SUA pentru proces,

Generalități

| 1. | reamintește faptul că strategiile de contracarare a terorismului pot fi eficiente numai dacă sunt realizate strict în conformitate cu obligațiile privind drepturile omului, în special dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că strategiile de contracarare a terorismului pot fi eficiente numai dacă sunt realizate strict în conformitate cu obligațiile privind drepturile omului, în special dreptul la un proces echitabil;

| 2. | reafirmă faptul că eficiența măsurilor de combatere a terorismului și respectarea drepturilor omului nu se contrazic reciproc, ci sunt obiective complementare care se consolidează unul pe celălalt; subliniază faptul că respectarea drepturilor fundamentale reprezintă o componentă esențială pentru reușita politicilor de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

2.

reafirmă faptul că eficiența măsurilor de combatere a terorismului și respectarea drepturilor omului nu se contrazic reciproc, ci sunt obiective complementare care se consolidează unul pe celălalt; subliniază faptul că respectarea drepturilor fundamentale reprezintă o componentă esențială pentru reușita politicilor de combatere a terorismului;

| 3. | insistă asupra caracterului extrem de sensibil al politicilor de combatere a terorismului; consideră că numai motivele adevărate legate de securitatea națională pot justifica secretul; reamintește totuși că, în niciun caz, secretul nu prevalează asupra drepturilor fundamentale imprescriptibile și că, prin urmare, argumentele bazate pe secretul de stat nu pot fi niciodată utilizate pentru a limita obligațiile juridice ale statelor de a investiga încălcările grave ale drepturilor omului; consideră că definițiile informațiilor clasificate și a secretului de stat nu ar trebui să fie prea largi și că abuzurile legate de secretele de stat și securitatea națională constituie un obstacol serios în calea controlului democratic; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra caracterului extrem de sensibil al politicilor de combatere a terorismului; consideră că numai motivele adevărate legate de securitatea națională pot justifica secretul; reamintește totuși că, în niciun caz, secretul nu prevalează asupra drepturilor fundamentale imprescriptibile și că, prin urmare, argumentele bazate pe secretul de stat nu pot fi niciodată utilizate pentru a limita obligațiile juridice ale statelor de a investiga încălcările grave ale drepturilor omului; consideră că definițiile informațiilor clasificate și a secretului de stat nu ar trebui să fie prea largi și că abuzurile legate de secretele de stat și securitatea națională constituie un obstacol serios în calea controlului democratic;

| 4. | subliniază faptul că persoanele suspectate de terorism nu trebuie să facă obiectul unor proceduri speciale; reamintește faptul că orice persoană trebuie să poată beneficia de toate garanțiile prevăzute de principiul unui proces echitabil, definit la articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că persoanele suspectate de terorism nu trebuie să facă obiectul unor proceduri speciale; reamintește faptul că orice persoană trebuie să poată beneficia de toate garanțiile prevăzute de principiul unui proces echitabil, definit la articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului;

| 5. | reafirmă condamnarea practicilor privind predările extraordinare, închisorile secrete și tortura, care sunt interzise în conformitate cu legislația națională și internațională care prevede respectarea drepturilor omului și care încalcă, printre altele, drepturile la libertate, securitate, dreptul la un tratament uman, la libertatea de a nu fi supus torturii, dreptul la nereturnare, la prezumția de nevinovăție, dreptul la un proces echitabil, la consiliere juridică și la protecție egală în temeiul legii; |
| --- | --- |

5.

reafirmă condamnarea practicilor privind predările extraordinare, închisorile secrete și tortura, care sunt interzise în conformitate cu legislația națională și internațională care prevede respectarea drepturilor omului și care încalcă, printre altele, drepturile la libertate, securitate, dreptul la un tratament uman, la libertatea de a nu fi supus torturii, dreptul la nereturnare, la prezumția de nevinovăție, dreptul la un proces echitabil, la consiliere juridică și la protecție egală în temeiul legii;

| 6. | subliniază necesitatea de a prevedea garanții pentru a evita pe viitor orice atingere adusă drepturilor fundamentale în punerea în aplicare a politicilor antiteroriste; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a prevedea garanții pentru a evita pe viitor orice atingere adusă drepturilor fundamentale în punerea în aplicare a politicilor antiteroriste;

| 7. | consideră că statele membre și-au exprimat disponibilitatea de a respecta dreptul internațional, dar până în prezent nu și-au îndeplinit în mod corespunzător obligația pozitivă pe care o au toate statele membre de a investiga încălcările grave ale drepturilor omului legate de programele CIA și regretă întârzierile în clarificarea deplină a acestei situații pentru a oferi în cel mai scurt timp despăgubiri integrale victimelor, inclusiv prezentarea de scuze și oferirea de compensații, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

7.

consideră că statele membre și-au exprimat disponibilitatea de a respecta dreptul internațional, dar până în prezent nu și-au îndeplinit în mod corespunzător obligația pozitivă pe care o au toate statele membre de a investiga încălcările grave ale drepturilor omului legate de programele CIA și regretă întârzierile în clarificarea deplină a acestei situații pentru a oferi în cel mai scurt timp despăgubiri integrale victimelor, inclusiv prezentarea de scuze și oferirea de compensații, acolo unde este cazul;

| 8. | consideră că dificultățile întâmpinate de către statele membre în realizarea unor anchete au drept rezultat nerespectarea deplină a obligațiile lor internaționale, ceea ce subminează încrederea reciprocă în protecția drepturilor fundamentale, devenind prin urmare, responsabilitatea întregii UE; |
| --- | --- |

8.

consideră că dificultățile întâmpinate de către statele membre în realizarea unor anchete au drept rezultat nerespectarea deplină a obligațiile lor internaționale, ceea ce subminează încrederea reciprocă în protecția drepturilor fundamentale, devenind prin urmare, responsabilitatea întregii UE;

| 9. | reafirmă faptul că angajamentul statelor membre și al UE de a ancheta implicarea europeană în programul CIA este compatibil cu principiul cooperării sincere și loiale, consacrat de articolul 4 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

9.

reafirmă faptul că angajamentul statelor membre și al UE de a ancheta implicarea europeană în programul CIA este compatibil cu principiul cooperării sincere și loiale, consacrat de articolul 4 alineatul (3) din TUE;

Procesul de asumare a responsabilității în statele membre

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la obstacolele întâmpinate de anchetele parlamentare și judiciare naționale privind implicarea unor state membre în programul CIA, documentate în detaliu în raportul din 2011 al Consiliului Europei referitor la abuzul privind secretul de stat și securitatea națională, inclusiv lipsa de transparență, clasificarea documentelor, prevalența intereselor naționale și politice, sferele reduse de acțiune a anchetelor, restricțiile privind drepturile de participare și de apărare efectivă ale victimelor, precum și lipsa tehnicilor riguroase de investigare și a cooperării dintre autoritățile de anchetă din UE; invită statele membre să evite să se bazeze, în anchetele lor penale naționale, pe temeiuri juridice care permit și conduc la închiderea proceselor penale prin evocarea clauzelor de prescripție și la impunitate, și să respecte principiul dreptului internațional cutumiar care recunoaște faptul că normele de prescripție nu pot și nu ar trebui să fie aplicate în cazurile de încălcare gravă de drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea cu privire la obstacolele întâmpinate de anchetele parlamentare și judiciare naționale privind implicarea unor state membre în programul CIA, documentate în detaliu în raportul din 2011 al Consiliului Europei referitor la abuzul privind secretul de stat și securitatea națională, inclusiv lipsa de transparență, clasificarea documentelor, prevalența intereselor naționale și politice, sferele reduse de acțiune a anchetelor, restricțiile privind drepturile de participare și de apărare efectivă ale victimelor, precum și lipsa tehnicilor riguroase de investigare și a cooperării dintre autoritățile de anchetă din UE; invită statele membre să evite să se bazeze, în anchetele lor penale naționale, pe temeiuri juridice care permit și conduc la închiderea proceselor penale prin evocarea clauzelor de prescripție și la impunitate, și să respecte principiul dreptului internațional cutumiar care recunoaște faptul că normele de prescripție nu pot și nu ar trebui să fie aplicate în cazurile de încălcare gravă de drepturilor omului;

| 11. | îndeamnă acele state membre care nu și-au îndeplinit obligația pozitivă de a derula anchete independente și eficiente să investigheze încălcările drepturilor omului, ținând seama de toate dovezile noi aduse la lumină; invită îndeosebi statele membre să ancheteze dacă există închisori secrete pe teritoriul lor sau dacă au avut loc operațiuni în cadrul cărora au fost deținute persoane în centre de pe teritoriul lor, în contextul programului CIA; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă acele state membre care nu și-au îndeplinit obligația pozitivă de a derula anchete independente și eficiente să investigheze încălcările drepturilor omului, ținând seama de toate dovezile noi aduse la lumină; invită îndeosebi statele membre să ancheteze dacă există închisori secrete pe teritoriul lor sau dacă au avut loc operațiuni în cadrul cărora au fost deținute persoane în centre de pe teritoriul lor, în contextul programului CIA;

| 12. | ia act de faptul că ancheta parlamentară derulată în România a concluzionat că nu se poate stabili nicio dovadă care să demonstreze existența unui centru de detenție secretă al CIA pe teritoriul României; invită autoritățile judiciare să deschidă o anchetă independentă cu privire la presupusele locații secrete de detenție ale CIA în România, în special în contextul noilor dovezi ale legăturilor aeriene dintre România și Lituania; |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că ancheta parlamentară derulată în România a concluzionat că nu se poate stabili nicio dovadă care să demonstreze existența unui centru de detenție secretă al CIA pe teritoriul României; invită autoritățile judiciare să deschidă o anchetă independentă cu privire la presupusele locații secrete de detenție ale CIA în România, în special în contextul noilor dovezi ale legăturilor aeriene dintre România și Lituania;

| 13. | încurajează Polonia să își continue ancheta penală aflată în desfășurare privind detenția secretă, însă deplânge lipsa unor comunicări oficiale cu privire la amploarea, derularea și situația de fapt a anchetei; invită autoritățile poloneze să realizeze o anchetă riguroasă, cu transparență adecvată, care să permită participarea efectivă a victimelor și a avocaților acestora; |
| --- | --- |

13.

încurajează Polonia să își continue ancheta penală aflată în desfășurare privind detenția secretă, însă deplânge lipsa unor comunicări oficiale cu privire la amploarea, derularea și situația de fapt a anchetei; invită autoritățile poloneze să realizeze o anchetă riguroasă, cu transparență adecvată, care să permită participarea efectivă a victimelor și a avocaților acestora;

| 14. | ia act de faptul că anchetele parlamentare și judiciare care au avut loc în Lituania, între 2009 și 2011, nu au fost capabile să demonstreze faptul că în Lituania au fost închiși în secret deținuți; invită autoritățile lituaniene să își onoreze angajamentul de a redeschide ancheta penală privind implicarea Lituaniei în programul CIA în cazul în care sunt dezvăluite noi informații, având în vedere noile dovezi furnizate de datele Eurocontrol, care arată că avionul N787WH, care l-ar fi transportat pe Abu Zubaydah, s-a oprit într-adevăr în Maroc, la 18 februarie 2005, în drum spre România și Lituania; ia act de faptul că analiza datelor Eurocontrol oferă, de asemenea, noi informații privind planurile de zbor care leagă România de Lituania, printr-un schimb de avion la Tirana, în Albania, la 5 octombrie 2005, și Lituania de Afganistan, via Cairo, Egipt, la 26 martie 2006; consideră că este esențial ca domeniul de acțiune al noilor anchete să acopere, pe lângă abuzurile de putere ale funcționarilor publici, posibila detenție și maltratare ilegală a unor persoane pe teritoriul lituanian; încurajează biroul procurorului general lituanian să aducă documentație în sprijinul afirmațiilor făcute în timpul vizitei delegației LIBE, conform cărora concluziile „categorice” ale anchetei judiciare sunt că „niciun deținut nu a fost reținut în centrele din Proiectele nr. 1 și nr. 2 din Lituania”; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că anchetele parlamentare și judiciare care au avut loc în Lituania, între 2009 și 2011, nu au fost capabile să demonstreze faptul că în Lituania au fost închiși în secret deținuți; invită autoritățile lituaniene să își onoreze angajamentul de a redeschide ancheta penală privind implicarea Lituaniei în programul CIA în cazul în care sunt dezvăluite noi informații, având în vedere noile dovezi furnizate de datele Eurocontrol, care arată că avionul N787WH, care l-ar fi transportat pe Abu Zubaydah, s-a oprit într-adevăr în Maroc, la 18 februarie 2005, în drum spre România și Lituania; ia act de faptul că analiza datelor Eurocontrol oferă, de asemenea, noi informații privind planurile de zbor care leagă România de Lituania, printr-un schimb de avion la Tirana, în Albania, la 5 octombrie 2005, și Lituania de Afganistan, via Cairo, Egipt, la 26 martie 2006; consideră că este esențial ca domeniul de acțiune al noilor anchete să acopere, pe lângă abuzurile de putere ale funcționarilor publici, posibila detenție și maltratare ilegală a unor persoane pe teritoriul lituanian; încurajează biroul procurorului general lituanian să aducă documentație în sprijinul afirmațiilor făcute în timpul vizitei delegației LIBE, conform cărora concluziile „categorice” ale anchetei judiciare sunt că „niciun deținut nu a fost reținut în centrele din Proiectele nr. 1 și nr. 2 din Lituania”;

| 15. | ia act de ancheta penală lansată în Regatul Unit în ceea ce privește predările în Libia și salută decizia de a continua investigația mai amplă privind responsabilitatea Regatului Unit în programul CIA după închiderea anchetei; invită Regatul Unit să realizeze această investigație în mod transparent și adecvat, permițând participarea efectivă a victimelor și a societății civile; |
| --- | --- |

15.

ia act de ancheta penală lansată în Regatul Unit în ceea ce privește predările în Libia și salută decizia de a continua investigația mai amplă privind responsabilitatea Regatului Unit în programul CIA după închiderea anchetei; invită Regatul Unit să realizeze această investigație în mod transparent și adecvat, permițând participarea efectivă a victimelor și a societății civile;

| 16. | recunoaște faptul că anchetele statelor membre trebuie să se bazeze pe dovezi judiciare solide și pe respectarea sistemelor judiciare naționale și a legislației UE, nu numai pe speculațiile mass-mediei și ale opiniei publice; |
| --- | --- |

16.

recunoaște faptul că anchetele statelor membre trebuie să se bazeze pe dovezi judiciare solide și pe respectarea sistemelor judiciare naționale și a legislației UE, nu numai pe speculațiile mass-mediei și ale opiniei publice;

| 17. | invită statele membre, cum ar fi Finlanda, Danemarca, Portugalia, Italia, Regatul Unit, Germania, Spania, Irlanda, Grecia, Cipru, România și Polonia, care au fost menționate în raportul Comisiei temporare, să dezvăluie toate informațiile necesare cu privire la toate avioanele suspecte asociate cu CIA și cu teritoriul lor; invită toate statele membre să respecte dreptul la libertatea de informare și să răspundă în mod adecvat la solicitările de acces la informații; își exprimă preocuparea, în acest context, cu privire la faptul că cele mai multe state membre, cu excepția Danemarcei, Finlandei, Germaniei, Irlandei și Lituaniei, nu au răspuns în mod adecvat solicitărilor organizației Reprieve și Acces Info Europa de a furniza accesul la informații în scopul investigațiilor în cazurile de predări extraordinare; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre, cum ar fi Finlanda, Danemarca, Portugalia, Italia, Regatul Unit, Germania, Spania, Irlanda, Grecia, Cipru, România și Polonia, care au fost menționate în raportul Comisiei temporare, să dezvăluie toate informațiile necesare cu privire la toate avioanele suspecte asociate cu CIA și cu teritoriul lor; invită toate statele membre să respecte dreptul la libertatea de informare și să răspundă în mod adecvat la solicitările de acces la informații; își exprimă preocuparea, în acest context, cu privire la faptul că cele mai multe state membre, cu excepția Danemarcei, Finlandei, Germaniei, Irlandei și Lituaniei, nu au răspuns în mod adecvat solicitărilor organizației Reprieve și Acces Info Europa de a furniza accesul la informații în scopul investigațiilor în cazurile de predări extraordinare;

| 18. | îndeamnă statele membre să revizuiască orice dispoziții sau interpretări care ar putea favoriza tortura, precum avizul juridic al lui Michael Wood (menționat în rezoluția Parlamentului din 14 februarie 2007, menționată mai sus), care, sfidând jurisprudența internațională, susține că primirea și utilizarea informațiilor obținute prin tortură sunt legitime, cu condiția de a nu fi direct responsabil (ceea ce motivează și justifică externalizarea torturii); |
| --- | --- |

18.

îndeamnă statele membre să revizuiască orice dispoziții sau interpretări care ar putea favoriza tortura, precum avizul juridic al lui Michael Wood (menționat în rezoluția Parlamentului din 14 februarie 2007, menționată mai sus), care, sfidând jurisprudența internațională, susține că primirea și utilizarea informațiilor obținute prin tortură sunt legitime, cu condiția de a nu fi direct responsabil (ceea ce motivează și justifică externalizarea torturii);

| 19. | invită statele membre ale UE să semneze și să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre ale UE să semneze și să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate;

| 20. | invită statele membre, în contextul cooperării sporite și al schimbului de informații dintre serviciile de informații secrete și agențiile de securitate, să asigure un control democratic deplin al respectivelor agenții și al activităților derulate de acestea, printr-o supraveghere parlamentară internă, executivă, judiciară și independentă adecvată, de preferință realizată de comisii parlamentare specializate, cu atribuții și competențe lărgite, abilitate inclusiv să solicite informații, și cu resurse de cercetare și anchetare suficiente pentru a putea examina nu numai chestiuni legate de politici, administrație și finanțe, ci și de activitatea operațională a respectivelor agențiilor; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre, în contextul cooperării sporite și al schimbului de informații dintre serviciile de informații secrete și agențiile de securitate, să asigure un control democratic deplin al respectivelor agenții și al activităților derulate de acestea, printr-o supraveghere parlamentară internă, executivă, judiciară și independentă adecvată, de preferință realizată de comisii parlamentare specializate, cu atribuții și competențe lărgite, abilitate inclusiv să solicite informații, și cu resurse de cercetare și anchetare suficiente pentru a putea examina nu numai chestiuni legate de politici, administrație și finanțe, ci și de activitatea operațională a respectivelor agențiilor;

Răspunsul instituțiilor UE

| 21. | consideră că este esențial ca UE să condamne toate practicile abuzive în lupta împotriva terorismului, inclusiv acele acțiuni comise pe teritoriul său, nu numai pentru ca UE să poată fi la înălțimea valorilor sale, ci și pentru a le putea apăra în mod credibil în parteneriatele sale externe; |
| --- | --- |

21.

consideră că este esențial ca UE să condamne toate practicile abuzive în lupta împotriva terorismului, inclusiv acele acțiuni comise pe teritoriul său, nu numai pentru ca UE să poată fi la înălțimea valorilor sale, ci și pentru a le putea apăra în mod credibil în parteneriatele sale externe;

| 22. | reamintește faptul că Consiliul nu și-a cerut niciodată scuze în mod oficial pentru încălcarea principiului consacrat în tratatele de cooperare loială dintre instituțiile Uniunii atunci când a încercat să inducă în eroare Parlamentul, furnizându-i versiuni scurtate în mod intenționat ale proceselor-verbale ale reuniunilor COJOUR (Grupul de lucru al Consiliului pentru dreptul internațional public) și COTRA (Grupul de lucru al Consiliului pentru relațiile transatlantice) cu înalți funcționari americani; așteaptă scuze din partea Consiliului; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că Consiliul nu și-a cerut niciodată scuze în mod oficial pentru încălcarea principiului consacrat în tratatele de cooperare loială dintre instituțiile Uniunii atunci când a încercat să inducă în eroare Parlamentul, furnizându-i versiuni scurtate în mod intenționat ale proceselor-verbale ale reuniunilor COJOUR (Grupul de lucru al Consiliului pentru dreptul internațional public) și COTRA (Grupul de lucru al Consiliului pentru relațiile transatlantice) cu înalți funcționari americani; așteaptă scuze din partea Consiliului;

| 23. | se așteaptă de la Consiliu să emită în sfârșit o declarație care să recunoască implicarea statelor membre în programul CIA și dificultățile întâmpinate de statele membre în cadrul anchetelor; |
| --- | --- |

23.

se așteaptă de la Consiliu să emită în sfârșit o declarație care să recunoască implicarea statelor membre în programul CIA și dificultățile întâmpinate de statele membre în cadrul anchetelor;

| 24. | invită Consiliul să își ofere tot sprijinul în procesele de aflare a adevărului și de asumare a răspunderii din statele membre, prin abordarea în mod oficial a problemei în cadrul reuniunilor JAI, prin împărtășirea tuturor informațiilor, prin oferirea de sprijin în anchete și, în special, prin aprobarea solicitărilor de acces la documente; |
| --- | --- |

24.

invită Consiliul să își ofere tot sprijinul în procesele de aflare a adevărului și de asumare a răspunderii din statele membre, prin abordarea în mod oficial a problemei în cadrul reuniunilor JAI, prin împărtășirea tuturor informațiilor, prin oferirea de sprijin în anchete și, în special, prin aprobarea solicitărilor de acces la documente;

| 25. | invită Consiliul să organizeze audieri împreună cu agențiile de securitate relevante ale UE, în special cu Europol, Eurojust și coordonatorul UE pentru combaterea terorismului în vederea clarificării cunoștințelor lor cu privire la implicarea statelor membre în programul CIA și reacția UE; invită, de asemenea, Consiliul să propună măsuri de protecție, astfel încât să garanteze respectarea drepturilor omului în cadrul schimbului de informații, precum și delimitarea strictă a rolurilor între activitățile informaționale și cele de aplicare a legii, astfel încât serviciile de informații să nu aibă dreptul de a-și asuma competențe de arestare și detenție, și să prezinte un raport Parlamentului în termen de un an; |
| --- | --- |

25.

invită Consiliul să organizeze audieri împreună cu agențiile de securitate relevante ale UE, în special cu Europol, Eurojust și coordonatorul UE pentru combaterea terorismului în vederea clarificării cunoștințelor lor cu privire la implicarea statelor membre în programul CIA și reacția UE; invită, de asemenea, Consiliul să propună măsuri de protecție, astfel încât să garanteze respectarea drepturilor omului în cadrul schimbului de informații, precum și delimitarea strictă a rolurilor între activitățile informaționale și cele de aplicare a legii, astfel încât serviciile de informații să nu aibă dreptul de a-și asuma competențe de arestare și detenție, și să prezinte un raport Parlamentului în termen de un an;

| 26. | invită Consiliul să încurajeze statele membre să facă schimb de bune practici cu privire la supravegherea parlamentară și judiciară a serviciilor secrete, implicând parlamentele naționale și Parlamentul European în acest efort; |
| --- | --- |

26.

invită Consiliul să încurajeze statele membre să facă schimb de bune practici cu privire la supravegherea parlamentară și judiciară a serviciilor secrete, implicând parlamentele naționale și Parlamentul European în acest efort;

| 27. | invită din nou Consiliul și statele membre să nu se bazeze pe garanții diplomatice inaplicabile pentru a extrăda sau deporta persoanele considerate ca amenințare a securității naționale, în cazul în care există un risc real ca aceste persoane să fie supuse torturii sau relelor tratamente sau să fie judecate pe baza unor dovezi obținute în acest mod; |
| --- | --- |

27.

invită din nou Consiliul și statele membre să nu se bazeze pe garanții diplomatice inaplicabile pentru a extrăda sau deporta persoanele considerate ca amenințare a securității naționale, în cazul în care există un risc real ca aceste persoane să fie supuse torturii sau relelor tratamente sau să fie judecate pe baza unor dovezi obținute în acest mod;

| 28. | invită autoritățile competente să nu invoce secretul de stat în legătură cu cooperarea internațională a agențiilor de informații pentru a bloca procesul de asumare a răspunderii și căile de recurs și insistă asupra faptului că numai motivele autentice de securitate națională pot justifica secretul asupra căruia prevalează, în orice caz, obligațiile nederogabile privind drepturile fundamentale, precum interzicerea absolută a torturii; |
| --- | --- |

28.

invită autoritățile competente să nu invoce secretul de stat în legătură cu cooperarea internațională a agențiilor de informații pentru a bloca procesul de asumare a răspunderii și căile de recurs și insistă asupra faptului că numai motivele autentice de securitate națională pot justifica secretul asupra căruia prevalează, în orice caz, obligațiile nederogabile privind drepturile fundamentale, precum interzicerea absolută a torturii;

| 29. | îndeamnă autoritățile competente să se asigure că se face o distincție clară între activitățile serviciilor de informații și ale agențiilor de securitate, pe de o parte, și agențiile de punere în aplicare a legislației, pe de altă parte, pentru a asigura menținerea principiului general „nemo iudex in sua causa”; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă autoritățile competente să se asigure că se face o distincție clară între activitățile serviciilor de informații și ale agențiilor de securitate, pe de o parte, și agențiile de punere în aplicare a legislației, pe de altă parte, pentru a asigura menținerea principiului general „nemo iudex in sua causa”;

| 30. | subliniază faptul că, în urma anchetei sale care a stat la baza rezoluțiilor Parlamentului din 14 februarie 2007 și din 19 februarie 2009, Comisia temporară a PE a dezvăluit modurile în care procedurile de autorizare și control al avioanelor civile care survolează spațiul aerian al statelor membre sau care aterizează pe teritoriul acestora sunt extrem de deficitare, putând să fie, prin urmare, nu numai abuzate în contextul „predărilor extraordinare” ale CIA, ci și evitate cu ușurință de orice operatori din domeniul crimei organizate, inclusiv de rețelele de teroriști; reamintește, de asemenea, competența UE în domeniul securității și siguranței transporturilor și recomandarea adresată de Parlament Comisiei de a reglementa și monitoriza gestionarea spațiului aerian, a aeroporturilor și a zborurilor necomerciale la nivelul UE; prin urmare, invită UE și statele sale membre să nu mai amâne revizuirea amănunțită a punerii în aplicare a Convenției privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) în ceea ce privește autorizarea și inspectarea aeronavelor civile care survolează spațiul aerian al statelor membre sau aterizează pe teritoriul acestora pentru a garanta consolidarea securității și efectuarea unor controale sistematice, impunând identificarea anticipată a pasagerilor și a echipajului și asigurând că toate zborurile clasificate drept „zboruri de stat” (care sunt excluse din domeniul de aplicare al Convenției de la Chicago) primesc o autorizare prealabilă și adecvată; reamintește, de asemenea, recomandarea Parlamentului cu privire la punerea eficientă în aplicare de către statele membre a Convenției de la Tokyo referitoare la infracțiuni și la anumite acte săvârșite la bordul aeronavelor; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că, în urma anchetei sale care a stat la baza rezoluțiilor Parlamentului din 14 februarie 2007 și din 19 februarie 2009, Comisia temporară a PE a dezvăluit modurile în care procedurile de autorizare și control al avioanelor civile care survolează spațiul aerian al statelor membre sau care aterizează pe teritoriul acestora sunt extrem de deficitare, putând să fie, prin urmare, nu numai abuzate în contextul „predărilor extraordinare” ale CIA, ci și evitate cu ușurință de orice operatori din domeniul crimei organizate, inclusiv de rețelele de teroriști; reamintește, de asemenea, competența UE în domeniul securității și siguranței transporturilor și recomandarea adresată de Parlament Comisiei de a reglementa și monitoriza gestionarea spațiului aerian, a aeroporturilor și a zborurilor necomerciale la nivelul UE; prin urmare, invită UE și statele sale membre să nu mai amâne revizuirea amănunțită a punerii în aplicare a Convenției privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) în ceea ce privește autorizarea și inspectarea aeronavelor civile care survolează spațiul aerian al statelor membre sau aterizează pe teritoriul acestora pentru a garanta consolidarea securității și efectuarea unor controale sistematice, impunând identificarea anticipată a pasagerilor și a echipajului și asigurând că toate zborurile clasificate drept „zboruri de stat” (care sunt excluse din domeniul de aplicare al Convenției de la Chicago) primesc o autorizare prealabilă și adecvată; reamintește, de asemenea, recomandarea Parlamentului cu privire la punerea eficientă în aplicare de către statele membre a Convenției de la Tokyo referitoare la infracțiuni și la anumite acte săvârșite la bordul aeronavelor;

| 31. | ia act de inițiativele Comisiei ca răspuns la recomandările Parlamentului; regretă totuși că acestea nu au făcut parte dintr-o agendă și dintr-o strategie mai amplă, pentru a asigura asumarea răspunderii în ceea ce privește încălcările drepturilor omului săvârșite în contextul programului CIA, precum și compensațiile și reparațiile necesare pentru victime; |
| --- | --- |

31.

ia act de inițiativele Comisiei ca răspuns la recomandările Parlamentului; regretă totuși că acestea nu au făcut parte dintr-o agendă și dintr-o strategie mai amplă, pentru a asigura asumarea răspunderii în ceea ce privește încălcările drepturilor omului săvârșite în contextul programului CIA, precum și compensațiile și reparațiile necesare pentru victime;

| 32. | invită Comisia să investigheze dacă dispozițiile UE, în special cele privind azilul și cooperarea judiciară, au fost încălcate prin colaborarea cu programul CIA; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să investigheze dacă dispozițiile UE, în special cele privind azilul și cooperarea judiciară, au fost încălcate prin colaborarea cu programul CIA;

| 33. | invită Comisia să faciliteze și să susțină asistența juridică reciprocă care să respecte drepturile omului, cooperarea judiciară dintre autoritățile de anchetă și cooperarea dintre avocații implicați în activitatea de responsabilizare în statele membre, și, în special, să se asigure că se operează un schimb de informații importante și să promoveze utilizarea eficientă a tuturor instrumentelor și resurselor UE disponibile; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să faciliteze și să susțină asistența juridică reciprocă care să respecte drepturile omului, cooperarea judiciară dintre autoritățile de anchetă și cooperarea dintre avocații implicați în activitatea de responsabilizare în statele membre, și, în special, să se asigure că se operează un schimb de informații importante și să promoveze utilizarea eficientă a tuturor instrumentelor și resurselor UE disponibile;

| 34. | invită Comisia să adopte un cadru în termen de un an, inclusiv cerințe de raportare pentru statele membre, de monitorizare și sprijinire a proceselor naționale de asumare a răspunderii, inclusiv orientări cu privire la anchete, care să respecte drepturile omului și să se bazeze pe standarde elaborate de Consiliul Europei și ONU; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să adopte un cadru în termen de un an, inclusiv cerințe de raportare pentru statele membre, de monitorizare și sprijinire a proceselor naționale de asumare a răspunderii, inclusiv orientări cu privire la anchete, care să respecte drepturile omului și să se bazeze pe standarde elaborate de Consiliul Europei și ONU;

| 35. | invită Comisia, în contextul deficiențelor instituționale evidențiate în cadrul programului CIA, să adopte măsuri care să vizeze consolidarea capacității UE de a preveni și corecta încălcările drepturilor omului la nivelul UE și să asigure consolidarea rolului Parlamentului; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia, în contextul deficiențelor instituționale evidențiate în cadrul programului CIA, să adopte măsuri care să vizeze consolidarea capacității UE de a preveni și corecta încălcările drepturilor omului la nivelul UE și să asigure consolidarea rolului Parlamentului;

| 36. | invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a propune măsuri pentru cooperarea și schimbul permanent de informații între Parlamentul European și comisiile parlamentare pentru supravegherea serviciilor de informații și a agențiilor de securitate din statele membre ale Uniunii Europene, în cazurile care serviciile de informații și agențiile de securitate ale statelor membre au derulat acțiuni comune pe teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a propune măsuri pentru cooperarea și schimbul permanent de informații între Parlamentul European și comisiile parlamentare pentru supravegherea serviciilor de informații și a agențiilor de securitate din statele membre ale Uniunii Europene, în cazurile care serviciile de informații și agențiile de securitate ale statelor membre au derulat acțiuni comune pe teritoriul Uniunii Europene;

| 37. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru elaborarea unor măsuri de supraveghere democratică a activităților transfrontaliere ale serviciilor de informații, în contextul politicilor UE de combatere a terorismului; intenționează să își folosească pe deplin competențele parlamentare pentru controlul politicilor de combatere a terorismului, în conformitate cu recomandările elaborate de departamentul de studii al Parlamentului (PE453.207); |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru elaborarea unor măsuri de supraveghere democratică a activităților transfrontaliere ale serviciilor de informații, în contextul politicilor UE de combatere a terorismului; intenționează să își folosească pe deplin competențele parlamentare pentru controlul politicilor de combatere a terorismului, în conformitate cu recomandările elaborate de departamentul de studii al Parlamentului (PE453.207);

| 38. | invită Ombudsmanul European să ancheteze cazurile în care Comisia, Consiliul și agențiile de securitate ale UE, în special Europol și Eurojust, nu au respectat drepturile fundamentale și principiile bunei administrări și ale cooperării loiale în cadrul răspunsurilor oferite de acestea la recomandările TDIP; |
| --- | --- |

38.

invită Ombudsmanul European să ancheteze cazurile în care Comisia, Consiliul și agențiile de securitate ale UE, în special Europol și Eurojust, nu au respectat drepturile fundamentale și principiile bunei administrări și ale cooperării loiale în cadrul răspunsurilor oferite de acestea la recomandările TDIP;

| 39. | invită UE să se asigure că propriile obligații internaționale sunt respectate pe deplin și că politicile și instrumentele UE de politică externă, cum ar fi orientările privind tortura și dialogurile cu privire la drepturile omului sunt puse în practică pe deplin, astfel încât UE să fie în măsură să solicite aplicarea riguroasă a clauzelor privind drepturile omului din toate acordurile internaționale pe care le semnează și să solicite aliaților săi majori, cum ar fi Statele Unite, să respecte propria legislație națională și cea internațională; |
| --- | --- |

39.

invită UE să se asigure că propriile obligații internaționale sunt respectate pe deplin și că politicile și instrumentele UE de politică externă, cum ar fi orientările privind tortura și dialogurile cu privire la drepturile omului sunt puse în practică pe deplin, astfel încât UE să fie în măsură să solicite aplicarea riguroasă a clauzelor privind drepturile omului din toate acordurile internaționale pe care le semnează și să solicite aliaților săi majori, cum ar fi Statele Unite, să respecte propria legislație națională și cea internațională;

| 40. | reafirmă faptul că lupta internațională împotriva terorismului și cooperarea internațională bilaterală sau multilaterală în acest domeniu, inclusiv ca parte a NATO sau între serviciile de informații și agențiile de securitate, trebuie realizate numai cu respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și cu o supraveghere democratică și judiciară adecvată; invită statele membre ale UE, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Consiliului să asigure că aceste principii sunt aplicate în relațiile lor externe și insistă asupra faptului că aceștia ar trebui să realizeze o evaluare aprofundată a situației omologilor lor din perspectiva drepturilor omului înainte de a încheia orice acord, în special cu privire la cooperarea informațională și la schimbul de informații, să revizuiască acordurile existente în cazul în care omologii nu respectă drepturile omului și să informeze Parlamentul European cu privire la concluziile acestor evaluări; |
| --- | --- |

40.

reafirmă faptul că lupta internațională împotriva terorismului și cooperarea internațională bilaterală sau multilaterală în acest domeniu, inclusiv ca parte a NATO sau între serviciile de informații și agențiile de securitate, trebuie realizate numai cu respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și cu o supraveghere democratică și judiciară adecvată; invită statele membre ale UE, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Consiliului să asigure că aceste principii sunt aplicate în relațiile lor externe și insistă asupra faptului că aceștia ar trebui să realizeze o evaluare aprofundată a situației omologilor lor din perspectiva drepturilor omului înainte de a încheia orice acord, în special cu privire la cooperarea informațională și la schimbul de informații, să revizuiască acordurile existente în cazul în care omologii nu respectă drepturile omului și să informeze Parlamentul European cu privire la concluziile acestor evaluări;

| 41. | îndeamnă ca interferența serviciilor secrete speciale străine în chestiuni legate de suveranitatea statelor membre ale Uniunii Europene să fie evitată pe viitor și ca lupta împotriva terorismului să se deruleze respectând pe deplin drepturile omului, libertățile fundamentale, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă ca interferența serviciilor secrete speciale străine în chestiuni legate de suveranitatea statelor membre ale Uniunii Europene să fie evitată pe viitor și ca lupta împotriva terorismului să se deruleze respectând pe deplin drepturile omului, libertățile fundamentale, democrația și statul de drept;

| 42. | reamintește că Protocolul opțional la Convenția ONU împotriva torturii solicită crearea de sisteme de monitorizare care să acopere toate situațiile referitoare la privarea de libertate și subliniază faptul că aderarea la acest instrument internațional sporește nivelul protecției; încurajează cu fermitate țările partenere ale UE să ratifice Protocolul opțional, să creeze mecanisme de prevenire naționale independente în conformitate cu principiile de la Paris și să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; |
| --- | --- |

42.

reamintește că Protocolul opțional la Convenția ONU împotriva torturii solicită crearea de sisteme de monitorizare care să acopere toate situațiile referitoare la privarea de libertate și subliniază faptul că aderarea la acest instrument internațional sporește nivelul protecției; încurajează cu fermitate țările partenere ale UE să ratifice Protocolul opțional, să creeze mecanisme de prevenire naționale independente în conformitate cu principiile de la Paris și să ratifice Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate;

| 43. | își reafirmă solicitarea, în temeiul dreptului internațional și, în special, în temeiul articolului 12 din Convenția ONU împotriva torturii, adresată tuturor statelor care se confruntă cu alegații credibile să depună toate eforturile posibile pentru furnizarea clarificărilor necesare și, în cazul în care indiciile persistă, să desfășoare investigații și anchete minuțioase în legătură cu toate presupusele acte de predare extraordinară, închisori secrete, tortură și alte încălcări grave ale drepturilor omului, astfel încât să stabilească adevărul și, dacă este necesar, să determine responsabilitatea, să asigure asumarea responsabilității și să împiedice impunitatea, inclusiv prin aducerea persoanelor în fața justiției, în cazul în care există dovezi de răspundere penală; solicită ÎR/VP și statelor membre ale UE să adopte, în acest sens, toate măsurile necesare pentru a da curs adecvat studiului comun al ONU cu privire la practicile mondiale în legătură cu detenția secretă în contextul combaterii terorismului, îndeosebi cu privire la scrisorile de monitorizare trimise la 21 octombrie 2011 de reprezentanții speciali mandatați în acest sens unui număr de 59 de state, solicitând guvernelor acestora o actualizare a stadiului de aplicare a recomandărilor din cadrul acestui studiu; |
| --- | --- |

43.

își reafirmă solicitarea, în temeiul dreptului internațional și, în special, în temeiul articolului 12 din Convenția ONU împotriva torturii, adresată tuturor statelor care se confruntă cu alegații credibile să depună toate eforturile posibile pentru furnizarea clarificărilor necesare și, în cazul în care indiciile persistă, să desfășoare investigații și anchete minuțioase în legătură cu toate presupusele acte de predare extraordinară, închisori secrete, tortură și alte încălcări grave ale drepturilor omului, astfel încât să stabilească adevărul și, dacă este necesar, să determine responsabilitatea, să asigure asumarea responsabilității și să împiedice impunitatea, inclusiv prin aducerea persoanelor în fața justiției, în cazul în care există dovezi de răspundere penală; solicită ÎR/VP și statelor membre ale UE să adopte, în acest sens, toate măsurile necesare pentru a da curs adecvat studiului comun al ONU cu privire la practicile mondiale în legătură cu detenția secretă în contextul combaterii terorismului, îndeosebi cu privire la scrisorile de monitorizare trimise la 21 octombrie 2011 de reprezentanții speciali mandatați în acest sens unui număr de 59 de state, solicitând guvernelor acestora o actualizare a stadiului de aplicare a recomandărilor din cadrul acestui studiu;

| 44. | invită UE să se asigure că statele sale membre, asociații și partenerii săi (în special cei care intră în sfera Acordului de la Cotonou) care au acceptat să găzduiască foști deținuți de la Guantánamo, să le acorde, în mod real, sprijin deplin pentru asigurarea condițiilor de trai și pentru facilitarea integrării în societate, tratament medical, inclusiv recuperare psihologică, acces la documente de identitate și de călătorie, posibilitatea exercitării dreptului de reunificare a familiei și toate celelalte drepturi fundamentale conferite persoanelor în regim de azil politic; |
| --- | --- |

44.

invită UE să se asigure că statele sale membre, asociații și partenerii săi (în special cei care intră în sfera Acordului de la Cotonou) care au acceptat să găzduiască foști deținuți de la Guantánamo, să le acorde, în mod real, sprijin deplin pentru asigurarea condițiilor de trai și pentru facilitarea integrării în societate, tratament medical, inclusiv recuperare psihologică, acces la documente de identitate și de călătorie, posibilitatea exercitării dreptului de reunificare a familiei și toate celelalte drepturi fundamentale conferite persoanelor în regim de azil politic;

| 45. | este preocupat îndeosebi de procedura desfășurată de o comisie militară a SUA cu privire la Abd al-Rahim al-Nashiri care, în cazul în care ar fi condamnat, ar putea fi supus pedepsei cu moartea; invită autoritățile US să elimine posibilitatea de a impune pedeapsa cu moartea pentru dl al-Nashiri și își reafirmă opoziția sa de lungă durată față de pedeapsa cu moartea în toate cazurile și în toate circumstanțele; ia act de faptul că din 6 mai 2011, cazul dl al-Nashiri a fost înaintat Curții Europene pentru drepturile omului; invită autoritățile tuturor țărilor în care dl al-Nashiri a fost deținut să folosească toate mijloacele disponibile pentru a se asigura că acesta nu va fi supus pedepsei cu moartea; îndeamnă ÎR/VP să aducă în discuție cu prioritate cazul dlui al-Nashiri în dialogurile cu SUA, punând în aplicare orientările UE privind pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

45.

este preocupat îndeosebi de procedura desfășurată de o comisie militară a SUA cu privire la Abd al-Rahim al-Nashiri care, în cazul în care ar fi condamnat, ar putea fi supus pedepsei cu moartea; invită autoritățile US să elimine posibilitatea de a impune pedeapsa cu moartea pentru dl al-Nashiri și își reafirmă opoziția sa de lungă durată față de pedeapsa cu moartea în toate cazurile și în toate circumstanțele; ia act de faptul că din 6 mai 2011, cazul dl al-Nashiri a fost înaintat Curții Europene pentru drepturile omului; invită autoritățile tuturor țărilor în care dl al-Nashiri a fost deținut să folosească toate mijloacele disponibile pentru a se asigura că acesta nu va fi supus pedepsei cu moartea; îndeamnă ÎR/VP să aducă în discuție cu prioritate cazul dlui al-Nashiri în dialogurile cu SUA, punând în aplicare orientările UE privind pedeapsa cu moartea;

| 46. | reafirmă faptul că aplicarea deplină a clauzei privind drepturile omului din cadrul acordurilor cu țările terțe este fundamentală în relația dintre UE, statele membre ale acesteia și țările terțe și consideră că există o oportunitate reală de a reexamina modul în care guvernele europene au cooperat cu aparatele represive ale dictaturilor în numele combaterii terorismului; consideră, în acest sens, că politica europeană de vecinătate recent revizuită trebuie să sprijine ferm reforma din sectorul securității, care trebuie să asigure îndeosebi o separare clară între serviciile de informații și autoritățile responsabile cu aplicarea legii; invită SEAE, Consiliul și Comisia să consolideze cooperarea cu CPT și cu alte mecanisme relevante ale Consiliului Europei în ceea ce privește planificarea și aplicarea, în colaborare cu țările terțe, a proiectelor de asistență în materie de combatere a terorismului, precum și cu privire la toate formele de dialog cu țările terțe în acest domeniu; |
| --- | --- |

46.

reafirmă faptul că aplicarea deplină a clauzei privind drepturile omului din cadrul acordurilor cu țările terțe este fundamentală în relația dintre UE, statele membre ale acesteia și țările terțe și consideră că există o oportunitate reală de a reexamina modul în care guvernele europene au cooperat cu aparatele represive ale dictaturilor în numele combaterii terorismului; consideră, în acest sens, că politica europeană de vecinătate recent revizuită trebuie să sprijine ferm reforma din sectorul securității, care trebuie să asigure îndeosebi o separare clară între serviciile de informații și autoritățile responsabile cu aplicarea legii; invită SEAE, Consiliul și Comisia să consolideze cooperarea cu CPT și cu alte mecanisme relevante ale Consiliului Europei în ceea ce privește planificarea și aplicarea, în colaborare cu țările terțe, a proiectelor de asistență în materie de combatere a terorismului, precum și cu privire la toate formele de dialog cu țările terțe în acest domeniu;

| 47. | invită guvernul fostei Republici iugoslave a Macedoniei să recunoască responsabilitatea și să asume răspunderea pentru răpirea, aparent din cauza identificării greșite, a lui Khaled el-Masri, care a condus la detenția ilegală și la presupusa tortură a acestuia; regretă lipsa de acțiune a procuraturii din Skopje în ceea ce privește desfășurarea unei anchete penale cu privire la reclamația dl el-Masri; ia act de faptul că acest caz a fost preluat de Curtea Europeană a Drepturilor Omului și că Marea Cameră a avut prima audiere la 16 mai 2012; consideră că presupusa atitudine a guvernului fostei Republici iugoslave a Macedoniei în acest caz nu este compatibilă cu principiile fondatoare ale UE privind drepturile fundamentale și statul de drept și că aceasta trebuie adusă în discuție în mod corespunzător de către Comisie în cadrul candidaturii fostei Republici iugoslave a Macedoniei în vederea aderării la UE; |
| --- | --- |

47.

invită guvernul fostei Republici iugoslave a Macedoniei să recunoască responsabilitatea și să asume răspunderea pentru răpirea, aparent din cauza identificării greșite, a lui Khaled el-Masri, care a condus la detenția ilegală și la presupusa tortură a acestuia; regretă lipsa de acțiune a procuraturii din Skopje în ceea ce privește desfășurarea unei anchete penale cu privire la reclamația dl el-Masri; ia act de faptul că acest caz a fost preluat de Curtea Europeană a Drepturilor Omului și că Marea Cameră a avut prima audiere la 16 mai 2012; consideră că presupusa atitudine a guvernului fostei Republici iugoslave a Macedoniei în acest caz nu este compatibilă cu principiile fondatoare ale UE privind drepturile fundamentale și statul de drept și că aceasta trebuie adusă în discuție în mod corespunzător de către Comisie în cadrul candidaturii fostei Republici iugoslave a Macedoniei în vederea aderării la UE;

| 48. | invită NATO și autoritățile SUA să-și desfășoare propriile anchete, să coopereze îndeaproape cu anchetele parlamentare și judiciare ale UE și ale statelor membre cu privire la aceste aspecte (31), inclusiv, dacă este cazul, prin răspunsuri prompte la solicitările de asistență juridică reciprocă, să dezvăluie informații cu privire la programele de predări extraordinare și alte practici care încalcă drepturile omului și drepturile fundamentale și să furnizeze reprezentanților juridici ai suspecților toate informațiile care le sunt necesare pentru a-și apăra clienții; solicită confirmarea faptului că toate acordurile NATO și NATO-UE și alte acorduri transatlantice respectă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

48.

invită NATO și autoritățile SUA să-și desfășoare propriile anchete, să coopereze îndeaproape cu anchetele parlamentare și judiciare ale UE și ale statelor membre cu privire la aceste aspecte (31), inclusiv, dacă este cazul, prin răspunsuri prompte la solicitările de asistență juridică reciprocă, să dezvăluie informații cu privire la programele de predări extraordinare și alte practici care încalcă drepturile omului și drepturile fundamentale și să furnizeze reprezentanților juridici ai suspecților toate informațiile care le sunt necesare pentru a-și apăra clienții; solicită confirmarea faptului că toate acordurile NATO și NATO-UE și alte acorduri transatlantice respectă drepturile fundamentale;

| 49. | salută inițiativele societății civile din SUA privind înființarea, în 2010, a unui grup operativ bipartit independent care să examineze politica și acțiunile guvernului SUA referitoare la prinderea, detenția și urmărirea penală a „suspecților de terorism” și deținerile în custodia SUA din timpul administrațiilor Clinton, Bush și Obama; |
| --- | --- |

49.

salută inițiativele societății civile din SUA privind înființarea, în 2010, a unui grup operativ bipartit independent care să examineze politica și acțiunile guvernului SUA referitoare la prinderea, detenția și urmărirea penală a „suspecților de terorism” și deținerile în custodia SUA din timpul administrațiilor Clinton, Bush și Obama;

| 50. | invită Statele Unite, având în vedere rolul esențial al parteneriatului transatlantic și calitatea de lider a Statelor Unite în acest domeniu, să investigheze pe deplin și să asigure responsabilizarea în legătură cu orice tip de abuzuri pe care le-a practicat, să asigure respectarea deplină a legislației interne și internaționale în domeniu în vederea eliminării găurilor negre juridice, să încheie procesele militare, să aplice pe deplin dreptul penal în cazul suspecților de terorism și să restabilească revizuirea politicilor de detenție și habeas corpus, procesului echitabil, libertatea de a nu fi supus torturii și nediscriminarea între cetățenii străini și cei ai Statelor Unite; |
| --- | --- |

50.

invită Statele Unite, având în vedere rolul esențial al parteneriatului transatlantic și calitatea de lider a Statelor Unite în acest domeniu, să investigheze pe deplin și să asigure responsabilizarea în legătură cu orice tip de abuzuri pe care le-a practicat, să asigure respectarea deplină a legislației interne și internaționale în domeniu în vederea eliminării găurilor negre juridice, să încheie procesele militare, să aplice pe deplin dreptul penal în cazul suspecților de terorism și să restabilească revizuirea politicilor de detenție și habeas corpus, procesului echitabil, libertatea de a nu fi supus torturii și nediscriminarea între cetățenii străini și cei ai Statelor Unite;

| 51. | invită președintele Obama să își onoreze promisiunea făcută în ianuarie 2009 de a închide centrul de detenție din Golful Guantánamo, pentru a permite tuturor deținuților care nu vor fi puși sub acuzare să se reîntoarcă în țara lor de origine sau într-o altă țară sigură cât mai curând posibil, și să îi judece fără întârziere pe acei deținuți de la Guantánamo împotriva cărora există suficiente probe admisibile, prin intermediul unei audieri echitabile și publice, desfășurate de tribunal independent și imparțial, iar în cazul în care sunt condamnați, să asigure că aceștia sunt încarcerați în Statele Unite, în conformitate cu normele și principiile internaționale în vigoare; solicită, de asemenea, o investigație referitoare la încălcarea drepturilor omului la Guantánamo și clarificarea responsabilităților; |
| --- | --- |

51.

invită președintele Obama să își onoreze promisiunea făcută în ianuarie 2009 de a închide centrul de detenție din Golful Guantánamo, pentru a permite tuturor deținuților care nu vor fi puși sub acuzare să se reîntoarcă în țara lor de origine sau într-o altă țară sigură cât mai curând posibil, și să îi judece fără întârziere pe acei deținuți de la Guantánamo împotriva cărora există suficiente probe admisibile, prin intermediul unei audieri echitabile și publice, desfășurate de tribunal independent și imparțial, iar în cazul în care sunt condamnați, să asigure că aceștia sunt încarcerați în Statele Unite, în conformitate cu normele și principiile internaționale în vigoare; solicită, de asemenea, o investigație referitoare la încălcarea drepturilor omului la Guantánamo și clarificarea responsabilităților;

| 52. | solicită ca deținuților care nu sunt pasibili de a fi acuzați, însă nu pot fi repatriați din cauza unui risc real de tortură sau persecutare în țara lor de origine, să li se ofere oportunitatea relocării în Statele Unite sub protecție umanitară și să li se acorde despăgubiri (32), și solicită statelor membre ale UE să fie dispuse, de asemenea, să găzduiască astfel de foști deținuți de la Guantánamo; |
| --- | --- |

52.

solicită ca deținuților care nu sunt pasibili de a fi acuzați, însă nu pot fi repatriați din cauza unui risc real de tortură sau persecutare în țara lor de origine, să li se ofere oportunitatea relocării în Statele Unite sub protecție umanitară și să li se acorde despăgubiri (32), și solicită statelor membre ale UE să fie dispuse, de asemenea, să găzduiască astfel de foști deținuți de la Guantánamo;

| 53. | invită autoritățile SUA să anuleze competența de detenție pe perioadă nedeterminată în absența unei acuzații sau a unui proces, stabilită în temeiul Legii de autorizare privind apărarea națională (NDAA); |
| --- | --- |

53.

invită autoritățile SUA să anuleze competența de detenție pe perioadă nedeterminată în absența unei acuzații sau a unui proces, stabilită în temeiul Legii de autorizare privind apărarea națională (NDAA);

| 54. | invită Conferința președinților de delegație să asigure inițierea unor dialoguri parlamentare cu privire la protejarea drepturilor fundamentale în contextul combaterii terorismului, pe baza și ca urmare a concluziilor studiului comun al ONU cu privire la practicile mondiale în legătură cu detenția secretă în contextul combaterii terorismului și al sintetizării de către ONU a bunelor practici cu privire la cadrele și măsurile juridice și instituționale care asigură respectarea drepturilor omului prin intermediul agențiilor de informații, în contextul combaterii terorismului, inclusiv supravegherea acestora; |
| --- | --- |

54.

invită Conferința președinților de delegație să asigure inițierea unor dialoguri parlamentare cu privire la protejarea drepturilor fundamentale în contextul combaterii terorismului, pe baza și ca urmare a concluziilor studiului comun al ONU cu privire la practicile mondiale în legătură cu detenția secretă în contextul combaterii terorismului și al sintetizării de către ONU a bunelor practici cu privire la cadrele și măsurile juridice și instituționale care asigură respectarea drepturilor omului prin intermediul agențiilor de informații, în contextul combaterii terorismului, inclusiv supravegherea acestora;

| 55. | se angajează să dedice următoarea sa reuniune parlamentară comună cu parlamentele naționale revizuirii rolului parlamentelor în asigurarea răspunderii în încălcările drepturilor omului în contextul programului CIA, precum și promovării unei cooperări mai solide și a unor schimburi periodice între organismele naționale de supraveghere responsabile cu controlul serviciilor de informații, în prezența autorităților naționale, a instituțiilor și a agențiilor UE competente; |
| --- | --- |

55.

se angajează să dedice următoarea sa reuniune parlamentară comună cu parlamentele naționale revizuirii rolului parlamentelor în asigurarea răspunderii în încălcările drepturilor omului în contextul programului CIA, precum și promovării unei cooperări mai solide și a unor schimburi periodice între organismele naționale de supraveghere responsabile cu controlul serviciilor de informații, în prezența autorităților naționale, a instituțiilor și a agențiilor UE competente;

| 56. | este hotărât să continue îndeplinirea mandatului ce i-a fost încredințat de către Comisia temporară, în temeiul articolelor 2, 6 și 7 din TUE; încredințează Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și Subcomisiei pentru drepturile omului sarcina de a se adresa Parlamentului în plen cu privire la această chestiune la un an după adoptarea acestei rezoluții; consideră că este esențial să se evalueze în prezent măsura în care recomandările adoptate de Parlamentul European au fost urmate și să se analizeze motivul pentru care acestea nu au fost urmate, dacă este cazul; |
| --- | --- |

56.

este hotărât să continue îndeplinirea mandatului ce i-a fost încredințat de către Comisia temporară, în temeiul articolelor 2, 6 și 7 din TUE; încredințează Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și Subcomisiei pentru drepturile omului sarcina de a se adresa Parlamentului în plen cu privire la această chestiune la un an după adoptarea acestei rezoluții; consideră că este esențial să se evalueze în prezent măsura în care recomandările adoptate de Parlamentul European au fost urmate și să se analizeze motivul pentru care acestea nu au fost urmate, dacă este cazul;

| 57. | solicită Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale statelor candidate și ale țărilor asociate, precum și Consiliului Europei, NATO, Organizației Națiunilor Unite și Guvernului și celor două Camere ale Congresului Statelor Unite ale Americii să informeze Parlamentul cu privire la orice evoluții care ar putea avea loc în domeniile care fac obiectul raportului; |
| --- | --- |

57.

solicită Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale statelor candidate și ale țărilor asociate, precum și Consiliului Europei, NATO, Organizației Națiunilor Unite și Guvernului și celor două Camere ale Congresului Statelor Unite ale Americii să informeze Parlamentul cu privire la orice evoluții care ar putea avea loc în domeniile care fac obiectul raportului;

*

* *

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale statelor candidate și ale țărilor asociate, precum și Consiliului Europei, NATO, Organizației Națiunilor Unite și Guvernului și celor două Camere ale Congresului Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale statelor candidate și ale țărilor asociate, precum și Consiliului Europei, NATO, Organizației Națiunilor Unite și Guvernului și celor două Camere ale Congresului Statelor Unite ale Americii.

---

(1)  JO L 200, 30.7.2005, p. 1

(2)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

(3)  A/HRC/13/42, 19.2.2010.

(4)  A/HRC/19/61, 18.1.2012.

(5)  A/HRC/14/46, 17.5.2010.

(6)  Rezoluția 1507 (2006).

(7)  Rezoluția 1562 (2007).

(8)  Doc.12714,16.9.2011.

(9)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(10)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 309.

(11)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 51.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0271.

(13)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 91.

(14)  JO C 300 E, 9.12.2006. p. 136.

(15)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 640.

(16)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 49.

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0577.

(18)  DISCURS/08/716, ‘Une politique visant à assurer l’effectivité des droits fondamentaux sur le terrain’.

(19)  „Remarks en route to Germany”, (Remarci în drum spre Germania), Conferință de presă, întrebări și răspunsuri cu Condoleezza Rice, Berlin, 5 decembrie 2005 și „Press Availability at the Meeting of the North Atlantic Council’ (Conferință de presă cu ocazia reuniunii Consiliului Nordatlantic), Bruxelles, 8 decembrie 2005.

(20)  Sources Tell ABC News Top Al Qaeda Figures Held in Secret CIA Prisons (Surse declară pentru ABC News că persoane din conducerea Al Qaeda sunt deținute în secret în închisori ale CIA), ABC News, 5 decembrie 2005.

(21)  Lithuania Hosted Secret CIA Prison To Get "Our Ear" (Lituania a găzduit o închisoare secretă a CIA pentru a ne capta atenția), ABC News, 20 august 2009.

(22)  „CIA Holds Terror Suspects in Secret Prisons” (CIA deține persoane suspecte de terorism în închisori secrete), 2.11 2005 și „Europeans Probe Secret CIA Flights”(Europenii verifică zborurile secrete ale CIA), Washington Post, 17.11.2005

(23)  Printre altele: Declarația organizației Human Rights Watch privind clădirile SUA pentru detenția secretă din Europa, 6.11.2005; Raportul organizației Amnesty International Europe, intitulat „Open secret: Mounting evidence of Europe’s complicity in rendition and secret detention” (Secret deschis: numeroase probe ale complicității Europei în predarea și detenția secretă), 15.11.2010; Raportul organizației Reprieve „Rendition on Record: Using the Right of Access to Information to Unveil the Paths of Illegal Prisoner Transfer Flights” („Predarea înregistrată: utilizarea dreptului de acces la informații pentru a dezvălui traseul zborurilor de transferare a deținuților ilegali”), 15.12.2011.

(24)  Punctul 232 din rezoluția Parlamentului din 14 februarie 2007, menționată mai sus.

(25)  JO L 200, 30.7.2005, p. 1.

(26)  JO L 338, 21.12.2011, p. 31.

(27)  Articolul 5 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, articolul 7 din Convenția internațională cu privire la drepturile civile și politice a ONU, articolul 3 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) și jurisprudența aferentă, precum și articolul 4 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

(28)  A/HRC/19/44.

(29)  „În interiorul închisorii secrete a CIA din România”, The Independent, 9.12.2011.

(30)  Raportul CPT din 19 mai 2011 privind vizita sa în Lituania în perioada 14-18 iunie 2010.

(31)  A se vedea, printre altele, Rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2011, menționată mai sus.

(32)  A se vedea punctul 3 din rezoluția Parlamentului din 4 februarie 2009, menționată mai sus.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/16

---

Marți, 11 septembrie 2012Consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE

P7_TA(2012)0310

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE (2012/2032(INI))

2013/C 353 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 67 alineatul (2) și articolele 78 și 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 alineatul (2) și articolele 78 și 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 2 decembrie 2011 privind consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE – Un program european pentru o mai bună partajare a responsabilităților și o mai mare încredere reciprocă (COM(2011)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 2 decembrie 2011 privind consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE – Un program european pentru o mai bună partajare a responsabilităților și o mai mare încredere reciprocă (COM(2011)0835),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 6 aprilie 2005 de instituire a unui program-cadru privind solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii pentru perioada 2007-2013 (COM(2005)0123), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 6 aprilie 2005 de instituire a unui program-cadru privind solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii pentru perioada 2007-2013 (COM(2005)0123),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 8 martie 2012 privind un cadru comun pentru o solidaritate veritabilă și practică față de statele membre ale căror sisteme de azil se confruntă cu presiuni cauzate inclusiv de fluxurile migratorii mixte, adoptate în cadrul celei de a 3151-a reuniuni a Consiliului Justiție și Afaceri Interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 8 martie 2012 privind un cadru comun pentru o solidaritate veritabilă și practică față de statele membre ale căror sisteme de azil se confruntă cu presiuni cauzate inclusiv de fluxurile migratorii mixte, adoptate în cadrul celei de a 3151-a reuniuni a Consiliului Justiție și Afaceri Interne,

| — | având în vedere instrumentele internaționale și europene privind drepturile omului, în special Convenția ONU privind statutul refugiaților, Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta), |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele internaționale și europene privind drepturile omului, în special Convenția ONU privind statutul refugiaților, Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 6 iunie 2007 privind viitorul sistem european comun de azil (COM(2007)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 6 iunie 2007 privind viitorul sistem european comun de azil (COM(2007)0301),

| — | având în vedere Planul strategic al Comisiei din 17 iunie 2008 în materie de azil: O abordare integrată a protecției în ansamblul UE (COM(2008)0360), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul strategic al Comisiei din 17 iunie 2008 în materie de azil: O abordare integrată a protecției în ansamblul UE (COM(2008)0360),

| — | având în vedere Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (2),

| — | având în vedere programul pe 18 luni al Consiliului din 17 iunie 2011, elaborat de președințiile poloneză, daneză și cipriotă, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul pe 18 luni al Consiliului din 17 iunie 2011, elaborat de președințiile poloneză, daneză și cipriotă,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 15 noiembrie 2011 referitoare la un regulament de instituire a Fondului pentru azil și migrație (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 15 noiembrie 2011 referitoare la un regulament de instituire a Fondului pentru azil și migrație (COM(2011)0751),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0248/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0248/2012),

| A. | întrucât Uniunea Europeană și-a asumat angajamentul de a finaliza instituirea unui sistem european comun de azil (SECA) până în 2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană și-a asumat angajamentul de a finaliza instituirea unui sistem european comun de azil (SECA) până în 2012;

| B. | întrucât solidaritatea a fost recunoscută drept o componentă esențială și un principiu director al SECA de la început și constituie, de asemenea, un principiu esențial în legislația UE, în conformitate cu care statele membre ar trebui să repartizeze în mod egal și echitabil atât avantajele, cât și sarcinile; |
| --- | --- |

B.

întrucât solidaritatea a fost recunoscută drept o componentă esențială și un principiu director al SECA de la început și constituie, de asemenea, un principiu esențial în legislația UE, în conformitate cu care statele membre ar trebui să repartizeze în mod egal și echitabil atât avantajele, cât și sarcinile;

| C. | întrucât responsabilitatea trebuie dublată de solidaritate, iar statele membre trebuie să se asigure că sistemele lor de azil pot îndeplini standardele prevăzute de dreptul internațional și european, în special de Convenția de la Geneva din 1951 privind refugiații și protocolul adițional din 1957, de Convenția europeană a drepturilor omului și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât responsabilitatea trebuie dublată de solidaritate, iar statele membre trebuie să se asigure că sistemele lor de azil pot îndeplini standardele prevăzute de dreptul internațional și european, în special de Convenția de la Geneva din 1951 privind refugiații și protocolul adițional din 1957, de Convenția europeană a drepturilor omului și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| D. | întrucât oferirea de sprijin în desfășurarea procedurilor de azil, într-o manieră care să reflecte o solidaritate eficientă și o partajarea echitabilă a responsabilităților, trebuie percepută drept o metodă de a ajuta statele membre să își îndeplinească obligația de a acorda protecție celor care au nevoie de protecție internațională și de a oferi asistență țărilor terțe care găzduiesc cel mai mare număr de refugiați, în vederea consolidării întregului spațiu comun de protecție, |
| --- | --- |

D.

întrucât oferirea de sprijin în desfășurarea procedurilor de azil, într-o manieră care să reflecte o solidaritate eficientă și o partajarea echitabilă a responsabilităților, trebuie percepută drept o metodă de a ajuta statele membre să își îndeplinească obligația de a acorda protecție celor care au nevoie de protecție internațională și de a oferi asistență țărilor terțe care găzduiesc cel mai mare număr de refugiați, în vederea consolidării întregului spațiu comun de protecție,

| E. | întrucât, în pofida obligației de a examina cererile individuale de azil de la caz la caz, dacă analiza în comun a cererilor conduce la decizii comune, trebuie acordată atenția cuvenită conceptelor comune ale UE de „țară de origine sigură” și „țări terțe sigure”, respectând condițiile și garanțiile incluse în poziția Parlamentului în primă lectură din 6 aprilie 2011 privind propunerea Comisiei referitoare la revizuirea directivei privind procedurile de azil, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în pofida obligației de a examina cererile individuale de azil de la caz la caz, dacă analiza în comun a cererilor conduce la decizii comune, trebuie acordată atenția cuvenită conceptelor comune ale UE de „țară de origine sigură” și „țări terțe sigure”, respectând condițiile și garanțiile incluse în poziția Parlamentului în primă lectură din 6 aprilie 2011 privind propunerea Comisiei referitoare la revizuirea directivei privind procedurile de azil,

Introducere

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind consolidarea solidarității în domeniul azilului, prin care se solicită concretizarea conceptului de partajare a solidarității și a responsabilității și care solicită statelor membre să își îndeplinească responsabilitatea de a asigura că propriile lor sisteme de azil îndeplinesc atât standardele internaționale, cât și standardele europene; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind consolidarea solidarității în domeniul azilului, prin care se solicită concretizarea conceptului de partajare a solidarității și a responsabilității și care solicită statelor membre să își îndeplinească responsabilitatea de a asigura că propriile lor sisteme de azil îndeplinesc atât standardele internaționale, cât și standardele europene;

| 2. | subliniază rolul central și efectul orizontal al solidarității și al partajării responsabilității în înființarea SECA; reiterează necesitatea de a asigura aplicarea eficientă și uniformă a acquis-ului Uniunii în materie de azil și punerea în aplicare a legislației pentru a garanta un nivel ridicat de protecție; |
| --- | --- |

2.

subliniază rolul central și efectul orizontal al solidarității și al partajării responsabilității în înființarea SECA; reiterează necesitatea de a asigura aplicarea eficientă și uniformă a acquis-ului Uniunii în materie de azil și punerea în aplicare a legislației pentru a garanta un nivel ridicat de protecție;

| 3. | reamintește faptul că dreptul la protecție internațională este un drept fundamental prevăzut de legislația europeană și internațională, completat de o serie de drepturi și principii suplimentare, precum principiul nereturnării (non-refoulement), dreptul la demnitate, interzicerea torturii și a tratamentelor inumane sau degradante, protecția femeilor împotriva violenței și a tuturor formelor de discriminare, dreptul la o cale de atac efectivă și dreptul la viață personală și familială; |
| --- | --- |

3.

reamintește faptul că dreptul la protecție internațională este un drept fundamental prevăzut de legislația europeană și internațională, completat de o serie de drepturi și principii suplimentare, precum principiul nereturnării (non-refoulement), dreptul la demnitate, interzicerea torturii și a tratamentelor inumane sau degradante, protecția femeilor împotriva violenței și a tuturor formelor de discriminare, dreptul la o cale de atac efectivă și dreptul la viață personală și familială;

| 4. | subliniază faptul că principiul solidarității și al partajării responsabilității este consacrat în tratate și că un cadru eficient de solidaritate include cel puțin datoria instituțiilor și a agențiilor UE și a statelor membre de a coopera pentru a găsi modalități de a da efect acestui principiu; arată că solidaritatea nu se limitează la relațiile dintre statele membre, ci se adresează și solicitanților de azil și beneficiarilor de protecție internațională; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că principiul solidarității și al partajării responsabilității este consacrat în tratate și că un cadru eficient de solidaritate include cel puțin datoria instituțiilor și a agențiilor UE și a statelor membre de a coopera pentru a găsi modalități de a da efect acestui principiu; arată că solidaritatea nu se limitează la relațiile dintre statele membre, ci se adresează și solicitanților de azil și beneficiarilor de protecție internațională;

| 5. | subliniază faptul că, deși numărul solicitanților de azil a crescut pe parcursul lui 2011, în ultimul deceniu s-a înregistrat o scădere generală a numărului de solicitări de azil în Uniunea Europeană; evidențiază faptul că anumite state membre primesc un număr disproporționat de solicitări de azil în comparație cu altele, datorită unor factori diverși precum caracteristicile geografice, iar solicitările de azil nu sunt distribuite în mod uniform la nivelul UE; reamintește că, în 2011, zece state membre au înregistrat peste 90 % din cererile de azil, că până în vara anului 2011 doar 227 de beneficiari de protecție internațională au fost transferați în cadrul Uniunii Europene din Malta în alte șase state membre și că, în 2011, în întreaga UE doar 4 125 de refugiați au fost reinstalați în doar zece state membre ale UE, reprezentând aproximativ 6,6 % din toate persoanele reinstalate în cursul anului respectiv; subliniază că identificarea acestor inegalități este esențială, de exemplu prin compararea valorilor absolute și a indicatorilor de capacitate și că statele membre afectate în cea mai mare măsură de numărul solicitărilor de azil trebuie să primească o asistență sporită, atât administrativă, cât și financiară, din partea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că, deși numărul solicitanților de azil a crescut pe parcursul lui 2011, în ultimul deceniu s-a înregistrat o scădere generală a numărului de solicitări de azil în Uniunea Europeană; evidențiază faptul că anumite state membre primesc un număr disproporționat de solicitări de azil în comparație cu altele, datorită unor factori diverși precum caracteristicile geografice, iar solicitările de azil nu sunt distribuite în mod uniform la nivelul UE; reamintește că, în 2011, zece state membre au înregistrat peste 90 % din cererile de azil, că până în vara anului 2011 doar 227 de beneficiari de protecție internațională au fost transferați în cadrul Uniunii Europene din Malta în alte șase state membre și că, în 2011, în întreaga UE doar 4 125 de refugiați au fost reinstalați în doar zece state membre ale UE, reprezentând aproximativ 6,6 % din toate persoanele reinstalate în cursul anului respectiv; subliniază că identificarea acestor inegalități este esențială, de exemplu prin compararea valorilor absolute și a indicatorilor de capacitate și că statele membre afectate în cea mai mare măsură de numărul solicitărilor de azil trebuie să primească o asistență sporită, atât administrativă, cât și financiară, din partea Uniunii Europene;

| 6. | subliniază faptul că nu se poate asigura un nivel ridicat de protecție pentru solicitanții de azil și beneficiarii de protecție internațională și nu se pot lua decizii solide în referitoare la azil, dacă nu se elimină discrepanțele dintre numărul solicitărilor de azil și capacitatea de absorbție a fiecărui stat membru și capacitățile tehnice și administrative ale diferitelor state membre, și dacă măsurile de sprijin existente în statele membre nu sunt bine adaptate pentru a răspunde la diferitele fluxuri de azilanți; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că nu se poate asigura un nivel ridicat de protecție pentru solicitanții de azil și beneficiarii de protecție internațională și nu se pot lua decizii solide în referitoare la azil, dacă nu se elimină discrepanțele dintre numărul solicitărilor de azil și capacitatea de absorbție a fiecărui stat membru și capacitățile tehnice și administrative ale diferitelor state membre, și dacă măsurile de sprijin existente în statele membre nu sunt bine adaptate pentru a răspunde la diferitele fluxuri de azilanți;

| 7. | reiterează că statele membre trebuie să se asigure că se pun în aplicare sisteme de azil corecte și eficiente, pentru a răspunde la diferite fluxuri de solicitanți de azil; consideră că, deși numărul solicitărilor de azil nu este constant, există dovezi că există unele puncte de intrare la frontierele externe ale UE care constituie puncte critice, pe baza cărora se poate estima în mod rezonabil că există posibilitatea de a se prezenta un număr mare de cereri; solicită măsuri pentru a spori semnificativ gradul de pregătire a sistemelor de azil ale statelor membre situate în principalele puncte de intrare ale UE, în semn de solidaritate practică; |
| --- | --- |

7.

reiterează că statele membre trebuie să se asigure că se pun în aplicare sisteme de azil corecte și eficiente, pentru a răspunde la diferite fluxuri de solicitanți de azil; consideră că, deși numărul solicitărilor de azil nu este constant, există dovezi că există unele puncte de intrare la frontierele externe ale UE care constituie puncte critice, pe baza cărora se poate estima în mod rezonabil că există posibilitatea de a se prezenta un număr mare de cereri; solicită măsuri pentru a spori semnificativ gradul de pregătire a sistemelor de azil ale statelor membre situate în principalele puncte de intrare ale UE, în semn de solidaritate practică;

| 8. | subliniază faptul că toate statele membre au obligația de a pune în aplicare integral atât dreptul Uniunii, cât și obligațiile lor internaționale în materie de azil; observă că statele membre situate la frontierele externe ale Uniunii se confruntă cu provocări diferite în cadrul SECA în comparație cu statele membre fără frontiere externe și, prin urmare, necesită și diferite forme de asistență pentru a-și îndeplini în mod corespunzător obligațiile respective; subliniază că articolul 80 din TFUE prevede activarea măsurilor existente, precum și dezvoltarea de noi măsuri pentru a oferi asistență acestor state membre atunci când acest lucru este necesar; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că toate statele membre au obligația de a pune în aplicare integral atât dreptul Uniunii, cât și obligațiile lor internaționale în materie de azil; observă că statele membre situate la frontierele externe ale Uniunii se confruntă cu provocări diferite în cadrul SECA în comparație cu statele membre fără frontiere externe și, prin urmare, necesită și diferite forme de asistență pentru a-și îndeplini în mod corespunzător obligațiile respective; subliniază că articolul 80 din TFUE prevede activarea măsurilor existente, precum și dezvoltarea de noi măsuri pentru a oferi asistență acestor state membre atunci când acest lucru este necesar;

| 9. | solicită optimizarea utilizării măsurilor existente, precum și dezvoltarea de noi măsuri și instrumente specifice, cu scopul de a răspunde în mod flexibil, dar eficient la provocări aflate în continuă schimbare; această optimizare este deosebit de oportună având în vedere criza financiară acută care afectează UE și care exercită o presiune suplimentară asupra eforturilor depuse de statele membre pentru a face față în mod eficient procedurilor de azil, în special în cazul statelor care primesc un număr disproporționat de solicitanți de azil; |
| --- | --- |

9.

solicită optimizarea utilizării măsurilor existente, precum și dezvoltarea de noi măsuri și instrumente specifice, cu scopul de a răspunde în mod flexibil, dar eficient la provocări aflate în continuă schimbare; această optimizare este deosebit de oportună având în vedere criza financiară acută care afectează UE și care exercită o presiune suplimentară asupra eforturilor depuse de statele membre pentru a face față în mod eficient procedurilor de azil, în special în cazul statelor care primesc un număr disproporționat de solicitanți de azil;

| 10. | constată că, în contextul creșterii nevoilor cu privire la refugiați la nivel global, cooperarea cu țările terțe în materie de politici de mediu și dezvoltare poate juca un rol esențial în construirea unor relații ghidate de solidaritate; |
| --- | --- |

10.

constată că, în contextul creșterii nevoilor cu privire la refugiați la nivel global, cooperarea cu țările terțe în materie de politici de mediu și dezvoltare poate juca un rol esențial în construirea unor relații ghidate de solidaritate;

| 11. | subliniază importanța colectării, a analizării și a relativizării unor seturi de date cantitative și calitative fiabile, exacte, cuprinzătoare, comparabile și actualizate, în vederea monitorizării și evaluării măsurilor și a unei bune înțelegeri a problemelor din domeniul azilului; încurajează, prin urmare, statele membre să furnizeze BESA și Comisiei date relevante cu privire la problemele legate de azil, pe lângă datele prevăzute de Regulamentul privind statisticile din domeniul migrației și de Regulamentul privind BESA; atunci când este posibil, toate datele statistice ar trebui să fie defalcate în funcție de sexul persoanelor; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța colectării, a analizării și a relativizării unor seturi de date cantitative și calitative fiabile, exacte, cuprinzătoare, comparabile și actualizate, în vederea monitorizării și evaluării măsurilor și a unei bune înțelegeri a problemelor din domeniul azilului; încurajează, prin urmare, statele membre să furnizeze BESA și Comisiei date relevante cu privire la problemele legate de azil, pe lângă datele prevăzute de Regulamentul privind statisticile din domeniul migrației și de Regulamentul privind BESA; atunci când este posibil, toate datele statistice ar trebui să fie defalcate în funcție de sexul persoanelor;

| 12. | își exprimă regretul cu privire la intensificarea xenofobiei și a rasismului și la accentuarea prejudecăților negative și dezinformate în legătură cu solicitanții de azil și cu refugiații, care însoțesc incertitudinea socioeconomică din UE; recomandă statelor membre desfășurarea unor campanii de conștientizare privind situația actuală a solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție internațională; |
| --- | --- |

12.

își exprimă regretul cu privire la intensificarea xenofobiei și a rasismului și la accentuarea prejudecăților negative și dezinformate în legătură cu solicitanții de azil și cu refugiații, care însoțesc incertitudinea socioeconomică din UE; recomandă statelor membre desfășurarea unor campanii de conștientizare privind situația actuală a solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție internațională;

Cooperarea practică și asistența tehnică

| 13. | subliniază faptul că înființarea Biroului European de Sprijin pentru Azil (BESA) poate promova o cooperare practică mai strânsă între statele membre, în scopul reducerii divergențelor semnificative la nivelul practicilor de azil și al creării unor sisteme de azil mai bune și mai corecte în Uniunea Europeană; consideră că această cooperare practică și activă trebuie să fie însoțită de o armonizare legislativă a politicilor europene în materie de azil; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că înființarea Biroului European de Sprijin pentru Azil (BESA) poate promova o cooperare practică mai strânsă între statele membre, în scopul reducerii divergențelor semnificative la nivelul practicilor de azil și al creării unor sisteme de azil mai bune și mai corecte în Uniunea Europeană; consideră că această cooperare practică și activă trebuie să fie însoțită de o armonizare legislativă a politicilor europene în materie de azil;

| 14. | reamintește că este necesar ca BESA să ofere statelor membre asistență tehnică și expertiză specifică pentru punerea în aplicare a legislației în domeniul azilului, în cooperare cu societatea civilă și UNHCR; subliniază că este important ca Comisia Europeană să utilizeze informațiile colectate de BESA pentru a identifica potențialele deficiențe ale sistemelor de azil din statele membre; aceste informații colectate de BESA în temeiul Regulamentului (UE) nr. 439/2010 sunt, de asemenea, relevante în cadrul unui mecanism de avertizare timpurie, de pregătire și de gestionare a crizelor, care va face parte din Regulamentul Dublin modificat; subliniază faptul că este important să se prezinte rapoarte periodice și să se elaboreze planuri de acțiune pentru a promova soluții specifice și recomandări pentru îmbunătățirea SECA și remedierea potențialelor deficiențe; observă, în special, rolul agenției în coordonarea și sprijinirea acțiunilor comune cu scopul de a sprijini statele membre supuse ale căror sisteme de azil și structuri de primire sunt supuse unor presiuni deosebite, prin intermediul unor măsuri, inclusiv detașarea funcționarilor în statele membre respective și trimiterea de echipe de experți în materie de azil, lucrători sociali și interpreți, care pot fi mobilizate rapid în situații de criză; reamintește faptul că impactul BESA va depinde de disponibilitatea statelor membre de a valorifica pe deplin posibilitățile pe care acesta le oferă; |
| --- | --- |

14.

reamintește că este necesar ca BESA să ofere statelor membre asistență tehnică și expertiză specifică pentru punerea în aplicare a legislației în domeniul azilului, în cooperare cu societatea civilă și UNHCR; subliniază că este important ca Comisia Europeană să utilizeze informațiile colectate de BESA pentru a identifica potențialele deficiențe ale sistemelor de azil din statele membre; aceste informații colectate de BESA în temeiul Regulamentului (UE) nr. 439/2010 sunt, de asemenea, relevante în cadrul unui mecanism de avertizare timpurie, de pregătire și de gestionare a crizelor, care va face parte din Regulamentul Dublin modificat; subliniază faptul că este important să se prezinte rapoarte periodice și să se elaboreze planuri de acțiune pentru a promova soluții specifice și recomandări pentru îmbunătățirea SECA și remedierea potențialelor deficiențe; observă, în special, rolul agenției în coordonarea și sprijinirea acțiunilor comune cu scopul de a sprijini statele membre supuse ale căror sisteme de azil și structuri de primire sunt supuse unor presiuni deosebite, prin intermediul unor măsuri, inclusiv detașarea funcționarilor în statele membre respective și trimiterea de echipe de experți în materie de azil, lucrători sociali și interpreți, care pot fi mobilizate rapid în situații de criză; reamintește faptul că impactul BESA va depinde de disponibilitatea statelor membre de a valorifica pe deplin posibilitățile pe care acesta le oferă;

| 15. | solicită BESA să își optimizeze resursele disponibile, în funcție de obligațiile sale, dar și de nivelul limitat al bugetului, al resurselor și al experienței sale, implicându-se într-un dialog și o cooperare apropiate cu organizațiile internaționale și societatea civilă, pentru a realiza un schimb de informații și cunoștințe în materie de azil, colectare de date, schimb de bune practici, elaborare de orientări detaliate privind aspectele de gen în domeniul azilului, formare și creare de grupuri de experți, gestionari de dosare și interpreți care ar putea fi mobilizați în termen scurt pentru a oferi asistență; totodată, recomandă BESA să asigure o amplă reprezentare a organizațiilor care participă la forumul consultativ; |
| --- | --- |

15.

solicită BESA să își optimizeze resursele disponibile, în funcție de obligațiile sale, dar și de nivelul limitat al bugetului, al resurselor și al experienței sale, implicându-se într-un dialog și o cooperare apropiate cu organizațiile internaționale și societatea civilă, pentru a realiza un schimb de informații și cunoștințe în materie de azil, colectare de date, schimb de bune practici, elaborare de orientări detaliate privind aspectele de gen în domeniul azilului, formare și creare de grupuri de experți, gestionari de dosare și interpreți care ar putea fi mobilizați în termen scurt pentru a oferi asistență; totodată, recomandă BESA să asigure o amplă reprezentare a organizațiilor care participă la forumul consultativ;

| 16. | subliniază faptul că activitățile BESA ar trebui să se concentreze atât pe obiective de prevenire pe termen lung, cât și pe măsuri de răspuns pe termen scurt, cu scopul de a răspunde în mod adecvat la situații diferite; consideră, prin urmare, că deși BESA ar trebui să sprijine măsurile de consolidare a capacității sistemelor de azil insuficient dezvoltate sau disfuncționale, biroul ar trebui să acorde prioritate situațiilor de urgență și statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite sau disproporționate; subliniază, în acest sens, rolul esențial al echipelor de sprijin pentru azil care acordă asistență în cazul numeroaselor cereri de azil și al situațiilor nesoluționate, furnizează instruire, preiau gestionarea proiectelor, oferă consultanță și recomandă măsuri concrete, monitorizează și pun în aplicare măsuri corective; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că activitățile BESA ar trebui să se concentreze atât pe obiective de prevenire pe termen lung, cât și pe măsuri de răspuns pe termen scurt, cu scopul de a răspunde în mod adecvat la situații diferite; consideră, prin urmare, că deși BESA ar trebui să sprijine măsurile de consolidare a capacității sistemelor de azil insuficient dezvoltate sau disfuncționale, biroul ar trebui să acorde prioritate situațiilor de urgență și statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite sau disproporționate; subliniază, în acest sens, rolul esențial al echipelor de sprijin pentru azil care acordă asistență în cazul numeroaselor cereri de azil și al situațiilor nesoluționate, furnizează instruire, preiau gestionarea proiectelor, oferă consultanță și recomandă măsuri concrete, monitorizează și pun în aplicare măsuri corective;

| 17. | ia act de planul operațional aflat în vigoare pentru sprijinirea sistemului elen de azil și îmbunătățirea situației solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție internațională în Grecia; subliniază faptul că, în pofida progreselor realizate, sunt necesare eforturi suplimentare atât din partea UE, cât și a autorităților elene, pentru a îmbunătăți sistemul de azil și a asigura respectarea deplină a drepturilor solicitanților de azil; reamintește faptul că măsurile de reducere a deficitului bugetar se opun alocării de fonduri naționale pentru a angaja mai mulți funcționari și recomandă soluționarea acestei probleme, întrucât Grecia are nevoie de o autoritate în materie de azil care funcționează corespunzător pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul legislației internaționale și al legislației UE; |
| --- | --- |

17.

ia act de planul operațional aflat în vigoare pentru sprijinirea sistemului elen de azil și îmbunătățirea situației solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție internațională în Grecia; subliniază faptul că, în pofida progreselor realizate, sunt necesare eforturi suplimentare atât din partea UE, cât și a autorităților elene, pentru a îmbunătăți sistemul de azil și a asigura respectarea deplină a drepturilor solicitanților de azil; reamintește faptul că măsurile de reducere a deficitului bugetar se opun alocării de fonduri naționale pentru a angaja mai mulți funcționari și recomandă soluționarea acestei probleme, întrucât Grecia are nevoie de o autoritate în materie de azil care funcționează corespunzător pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul legislației internaționale și al legislației UE;

| 18. | ia act de recomandarea Comisiei și a Consiliului privind cooperarea interagenții între BESA și Frontex și subliniază faptul că punerea completă și rapidă în aplicare a strategiei Frontex cu privire la drepturile fundamentale constituie o condiție sine qua non pentru orice astfel de cooperare în contextul protecției internaționale, inclusiv numirea unui ofițer pentru drepturile omului, înființarea forumului consultativ cu societatea civilă și invitarea organizațiilor internaționale să participe la activitățile sale ca observator pentru drepturile omului; subliniază că orice cooperare trebuie să fie considerată în contextul menținerii standardelor stabilite de normele europene și internaționale, fapt care conduce la îmbunătățirea în practică a calității protecției oferite solicitanților de azil; solicită, prin urmare, BESA să sprijine FRONTEX în ceea ce privește obligațiile sale legate de accesul la protecție internațională, în special principiul nereturnării; subliniază faptul că măsurile de frontieră ar trebui să fie aplicate într-un mod care să țină seama de nevoia de protecție; |
| --- | --- |

18.

ia act de recomandarea Comisiei și a Consiliului privind cooperarea interagenții între BESA și Frontex și subliniază faptul că punerea completă și rapidă în aplicare a strategiei Frontex cu privire la drepturile fundamentale constituie o condiție sine qua non pentru orice astfel de cooperare în contextul protecției internaționale, inclusiv numirea unui ofițer pentru drepturile omului, înființarea forumului consultativ cu societatea civilă și invitarea organizațiilor internaționale să participe la activitățile sale ca observator pentru drepturile omului; subliniază că orice cooperare trebuie să fie considerată în contextul menținerii standardelor stabilite de normele europene și internaționale, fapt care conduce la îmbunătățirea în practică a calității protecției oferite solicitanților de azil; solicită, prin urmare, BESA să sprijine FRONTEX în ceea ce privește obligațiile sale legate de accesul la protecție internațională, în special principiul nereturnării; subliniază faptul că măsurile de frontieră ar trebui să fie aplicate într-un mod care să țină seama de nevoia de protecție;

| 19. | recunoaște necesitatea de a revizui periodic mandatul BESA, pentru a asigura reacția adecvată la diferitele provocări cu care se confruntă sistemele de azil; având în vedere că toate acțiunile întreprinse de BESA depind de bunăvoința statelor membre, sugerează analizarea posibilității de a introduce garanții structurale în cadrul mandatului BESA, pentru a asigura furnizarea de cooperare practică și asistență tehnică acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

19.

recunoaște necesitatea de a revizui periodic mandatul BESA, pentru a asigura reacția adecvată la diferitele provocări cu care se confruntă sistemele de azil; având în vedere că toate acțiunile întreprinse de BESA depind de bunăvoința statelor membre, sugerează analizarea posibilității de a introduce garanții structurale în cadrul mandatului BESA, pentru a asigura furnizarea de cooperare practică și asistență tehnică acolo unde este necesar;

Solidaritatea financiară

| 20. | încurajează statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile disponibile în cadrul Fondul european pentru refugiați (FER) în ceea ce privește întreprinderea de acțiuni specifice pentru îmbunătățirea sistemelor de azil; recomandă ca statele membre să adopte măsuri pentru a soluționa probleme precum procedurile birocratice greoaie, întârzierile de absorbție și problemele de lichiditate, pentru a asigura o distribuție eficientă și rapidă a fondurilor; |
| --- | --- |

20.

încurajează statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile disponibile în cadrul Fondul european pentru refugiați (FER) în ceea ce privește întreprinderea de acțiuni specifice pentru îmbunătățirea sistemelor de azil; recomandă ca statele membre să adopte măsuri pentru a soluționa probleme precum procedurile birocratice greoaie, întârzierile de absorbție și problemele de lichiditate, pentru a asigura o distribuție eficientă și rapidă a fondurilor;

| 21. | reamintește faptul că statele membre trebuie să profite din plin de posibilitățile oferite de Fondul european pentru refugiați și să se asigure că toate creditele alocate pot fi rambursate, astfel încât inițiatorii de proiecte să nu întâmpine dificultăți în executarea proiectelor financiare; |
| --- | --- |

21.

reamintește faptul că statele membre trebuie să profite din plin de posibilitățile oferite de Fondul european pentru refugiați și să se asigure că toate creditele alocate pot fi rambursate, astfel încât inițiatorii de proiecte să nu întâmpine dificultăți în executarea proiectelor financiare;

| 22. | salută crearea, începând cu anul 2014, a unui Fond pentru azil și migrație (FAM), mai simplu și mai flexibil și subliniază necesitatea alocării unui volum suficient de resurse, pentru asigurarea protecției beneficiarilor de protecție internațională și a solicitanților de azil; evidențiază, în acest sens, importanța includerii în FAM a unor mecanisme de protecție, pentru a preveni alocarea excesivă de fonduri către un singur domeniu strategic, în detrimentul întregului SECA; consideră că, în contextul reformei alocării fondurilor în domeniul afacerilor interne pentru CFM 2014-2020 este necesar să se aloce, de asemenea, resurse suficiente pentru protecția frontierelor, cu scopul de a asigura o solidaritate mai mare și în acest domeniu; reamintește că ar trebui să existe întotdeauna suficiente resurse pentru a finanța măsurile de protecție internațională și solidaritate pentru statele membre; |
| --- | --- |

22.

salută crearea, începând cu anul 2014, a unui Fond pentru azil și migrație (FAM), mai simplu și mai flexibil și subliniază necesitatea alocării unui volum suficient de resurse, pentru asigurarea protecției beneficiarilor de protecție internațională și a solicitanților de azil; evidențiază, în acest sens, importanța includerii în FAM a unor mecanisme de protecție, pentru a preveni alocarea excesivă de fonduri către un singur domeniu strategic, în detrimentul întregului SECA; consideră că, în contextul reformei alocării fondurilor în domeniul afacerilor interne pentru CFM 2014-2020 este necesar să se aloce, de asemenea, resurse suficiente pentru protecția frontierelor, cu scopul de a asigura o solidaritate mai mare și în acest domeniu; reamintește că ar trebui să existe întotdeauna suficiente resurse pentru a finanța măsurile de protecție internațională și solidaritate pentru statele membre;

| 23. | subliniază că Fondul pentru azil și migrație trebuie să fie suficient de flexibil și ușor de mobilizat, să ofere acces rapid, pentru a fi în măsură să răspundă rapid și adecvat la presiuni neprevăzute sau la situații de urgență care afectează unul sau mai multe state membre; propune, în acest sens, să se rezerve, acolo unde este necesar, un procent din suma FAM alocată în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei pentru măsurile menite să ajute statele membre să pună în aplicare pe deplin acquis-ul european în materie de azil și să adere la toate obligațiile internaționale în acest domeniu; |
| --- | --- |

23.

subliniază că Fondul pentru azil și migrație trebuie să fie suficient de flexibil și ușor de mobilizat, să ofere acces rapid, pentru a fi în măsură să răspundă rapid și adecvat la presiuni neprevăzute sau la situații de urgență care afectează unul sau mai multe state membre; propune, în acest sens, să se rezerve, acolo unde este necesar, un procent din suma FAM alocată în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei pentru măsurile menite să ajute statele membre să pună în aplicare pe deplin acquis-ul european în materie de azil și să adere la toate obligațiile internaționale în acest domeniu;

| 24. | salută desfășurarea de dialoguri cu fiecare dintre statele membre cu privire la politica în domeniul afacerilor interne și utilizarea fondurilor de către acestea, înaintea programării multianuale; subliniază importanța cooperării în vederea obținerii unor rezultate optime și recomandă consolidarea principiului parteneriatului prin includerea societății civile, a autorităților locale și regionale, precum și a părților interesate, întrucât experiența de pe teren a partenerilor naționali și a actorilor societății civile este esențială pentru stabilirea unor priorități realiste și pentru elaborarea de programe durabile; aportul lor în dezvoltarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea obiectivelor și a programelor, este, în consecință important și trebuie luat în considerare de statele membre; |
| --- | --- |

24.

salută desfășurarea de dialoguri cu fiecare dintre statele membre cu privire la politica în domeniul afacerilor interne și utilizarea fondurilor de către acestea, înaintea programării multianuale; subliniază importanța cooperării în vederea obținerii unor rezultate optime și recomandă consolidarea principiului parteneriatului prin includerea societății civile, a autorităților locale și regionale, precum și a părților interesate, întrucât experiența de pe teren a partenerilor naționali și a actorilor societății civile este esențială pentru stabilirea unor priorități realiste și pentru elaborarea de programe durabile; aportul lor în dezvoltarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea obiectivelor și a programelor, este, în consecință important și trebuie luat în considerare de statele membre;

| 25. | subliniază importanța partajării responsabilității financiare în domeniul azilului și recomandă crearea unui mecanism bine finanțat pentru primirea unui număr mare de solicitanți de azil și beneficiari de protecție internațională, în valoare absolută sau proporțională, precum și pentru sprijinirea statelor membre cu sisteme de azil mai puțin dezvoltate; consideră că pentru o bună identificare și cuantificare a costurilor reale ale găzduirii și ale prelucrării solicitărilor de azil se impun cercetări suplimentare; invită, prin urmare, Comisia să realizeze un studiu pentru a evalua fondurile care ar trebui să fie alocate în funcție de responsabilitățile asumate de fiecare stat membru, pe baza unor indicatori precum numărul cererilor de azil inițiale, numărul deciziilor pozitive de acordare a statutului de refugiat sau a protecției subsidiare, numărul refugiaților reinstalați și transferați, numărul deciziilor și al operațiunilor de returnare, precum și numărul migranților ilegali reținuți; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța partajării responsabilității financiare în domeniul azilului și recomandă crearea unui mecanism bine finanțat pentru primirea unui număr mare de solicitanți de azil și beneficiari de protecție internațională, în valoare absolută sau proporțională, precum și pentru sprijinirea statelor membre cu sisteme de azil mai puțin dezvoltate; consideră că pentru o bună identificare și cuantificare a costurilor reale ale găzduirii și ale prelucrării solicitărilor de azil se impun cercetări suplimentare; invită, prin urmare, Comisia să realizeze un studiu pentru a evalua fondurile care ar trebui să fie alocate în funcție de responsabilitățile asumate de fiecare stat membru, pe baza unor indicatori precum numărul cererilor de azil inițiale, numărul deciziilor pozitive de acordare a statutului de refugiat sau a protecției subsidiare, numărul refugiaților reinstalați și transferați, numărul deciziilor și al operațiunilor de returnare, precum și numărul migranților ilegali reținuți;

| 26. | recomandă ca statele membre să facă uz de stimulentele financiare disponibile prin intermediul fondurilor pentru activitățile de transfer(AMF), recunoscând că asistența financiară acordată prin intermediul fondului și asistența tehnică acordată prin intermediul BESA sunt importante; sugerează introducerea unor domenii prioritare pentru a răspunde la situații de urgență și furnizarea unei asistențe financiare mai substanțiale statelor membre care doresc să participe la inițiative de transfer, pentru a reduce costurile financiare aferente; |
| --- | --- |

26.

recomandă ca statele membre să facă uz de stimulentele financiare disponibile prin intermediul fondurilor pentru activitățile de transfer(AMF), recunoscând că asistența financiară acordată prin intermediul fondului și asistența tehnică acordată prin intermediul BESA sunt importante; sugerează introducerea unor domenii prioritare pentru a răspunde la situații de urgență și furnizarea unei asistențe financiare mai substanțiale statelor membre care doresc să participe la inițiative de transfer, pentru a reduce costurile financiare aferente;

| 27. | consideră că instituirea unui sistem mai clar și mai eficient de stimulente financiare pentru statele membre care participă la activitățile de strămutare și a unor strategii proactive care vizează îmbunătățirea infrastructurilor sistemelor naționale de azil va avea un efect pozitiv pe termen lung asupra convergenței standardelor în UE și asupra calității SECA; |
| --- | --- |

27.

consideră că instituirea unui sistem mai clar și mai eficient de stimulente financiare pentru statele membre care participă la activitățile de strămutare și a unor strategii proactive care vizează îmbunătățirea infrastructurilor sistemelor naționale de azil va avea un efect pozitiv pe termen lung asupra convergenței standardelor în UE și asupra calității SECA;

| 28. | salută posibilitățile de a crește contribuția Comisiei până la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru proiectele care altfel nu ar fi putut fi implementate; consideră că o valoare adăugată clară ar trebui să reiasă din proiectele finanțate de către Comisie; subliniază faptul că finanțările UE nu trebuie în niciun caz să înlocuiască bugetele naționale alocate politicilor în materie de azil; |
| --- | --- |

28.

salută posibilitățile de a crește contribuția Comisiei până la 90 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru proiectele care altfel nu ar fi putut fi implementate; consideră că o valoare adăugată clară ar trebui să reiasă din proiectele finanțate de către Comisie; subliniază faptul că finanțările UE nu trebuie în niciun caz să înlocuiască bugetele naționale alocate politicilor în materie de azil;

| 29. | subliniază problemele asociate în prezent finanțării activităților, din punctul de vedere al elementelor care împiedică accesul la informații adecvate și la finanțare, al stabilirii de obiective realiste și personalizate și al punerii în aplicare a unor măsuri eficiente de urmărire; sugerează introducerea unor măsuri de protecție pentru a evita suprapunerea, alocarea clară a fondurilor și examinarea amănunțită a valorii adăugate a activităților și a rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

29.

subliniază problemele asociate în prezent finanțării activităților, din punctul de vedere al elementelor care împiedică accesul la informații adecvate și la finanțare, al stabilirii de obiective realiste și personalizate și al punerii în aplicare a unor măsuri eficiente de urmărire; sugerează introducerea unor măsuri de protecție pentru a evita suprapunerea, alocarea clară a fondurilor și examinarea amănunțită a valorii adăugate a activităților și a rezultatelor obținute;

| 30. | subliniază importanța supravegherii stricte cu privire la utilizarea și gestionarea fondurilor, pe baza unor indicatori cantitativi și calitativi și a unor criterii specifice, pentru a evita alocarea necorespunzătoare a resurselor umane și financiare și pentru a garanta îndeplinirea obiectivelor stabilite; salută, în acest sens, înființarea unui sistem comun de evaluare și monitorizare; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța supravegherii stricte cu privire la utilizarea și gestionarea fondurilor, pe baza unor indicatori cantitativi și calitativi și a unor criterii specifice, pentru a evita alocarea necorespunzătoare a resurselor umane și financiare și pentru a garanta îndeplinirea obiectivelor stabilite; salută, în acest sens, înființarea unui sistem comun de evaluare și monitorizare;

| 31. | îndeamnă statele membre să asigure, cu asistență din partea Comisiei, exploatarea deplină a complementarității existente între alte instrumente financiare disponibile, cum ar fi Fondul social european și alte fonduri structurale, cu scopul de a realiza o abordare de finanțare holistică pentru politicile în materie de azil; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă statele membre să asigure, cu asistență din partea Comisiei, exploatarea deplină a complementarității existente între alte instrumente financiare disponibile, cum ar fi Fondul social european și alte fonduri structurale, cu scopul de a realiza o abordare de finanțare holistică pentru politicile în materie de azil;

Alocarea responsabilităților

| 32. | salută angajamentul Comisiei de a efectua o evaluare cuprinzătoare a sistemului Dublin în 2014, prin care să se revizuiască efectele acestuia din punct de vedere juridic, economic, social și al drepturilor omului inclusiv, efectele asupra situației femeilor care solicită azil; consideră că este necesară o reflecție suplimentară cu privire la dezvoltarea unui mecanism de partajare echitabilă a responsabilității pentru a determina care stat membru ar trebui să fie responsabil pentru procesarea solicitărilor de azil, ceea ce ar permite un sprijin practic, rapid și eficient pentru statele membre în situații de urgență și se confruntă cu sarcini disproporționate; |
| --- | --- |

32.

salută angajamentul Comisiei de a efectua o evaluare cuprinzătoare a sistemului Dublin în 2014, prin care să se revizuiască efectele acestuia din punct de vedere juridic, economic, social și al drepturilor omului inclusiv, efectele asupra situației femeilor care solicită azil; consideră că este necesară o reflecție suplimentară cu privire la dezvoltarea unui mecanism de partajare echitabilă a responsabilității pentru a determina care stat membru ar trebui să fie responsabil pentru procesarea solicitărilor de azil, ceea ce ar permite un sprijin practic, rapid și eficient pentru statele membre în situații de urgență și se confruntă cu sarcini disproporționate;

| 33. | consideră că Regulamentul Dublin, care guvernează alocarea responsabilităților pentru solicitările de azil, impune solicitări disproporționate asupra statelor membre în care sunt situate puncte de acces în UE și nu prevede o partajare echitabilă a responsabilității între statele membre; constată că sistemul de la Dublin, așa cum a fost aplicat până în prezent, într-un context caracterizat de sisteme de azil foarte diferite și niveluri insuficiente de implementare a acquis-ului în materie de azil, a condus la un tratament inegal al solicitanților de azil, având totodată un impact negativ asupra reîntregirii și integrării familiilor; evidențiază, în plus, deficiențele acestui sistem din punctul de vedere al eficienței și rentabilității, întrucât peste jumătate din transferurile programate nu au loc niciodată, iar numărul solicitărilor multiple rămâne semnificativ; invită Comisia și statele membre să se asigure că solicitanții de azil care sunt returnați unui stat membru pe baza Regulamentului Dublin II, nu sunt discriminați pentru simplul motiv că sunt persoane returnate în temeiul Regulamentului Dublin II; |
| --- | --- |

33.

consideră că Regulamentul Dublin, care guvernează alocarea responsabilităților pentru solicitările de azil, impune solicitări disproporționate asupra statelor membre în care sunt situate puncte de acces în UE și nu prevede o partajare echitabilă a responsabilității între statele membre; constată că sistemul de la Dublin, așa cum a fost aplicat până în prezent, într-un context caracterizat de sisteme de azil foarte diferite și niveluri insuficiente de implementare a acquis-ului în materie de azil, a condus la un tratament inegal al solicitanților de azil, având totodată un impact negativ asupra reîntregirii și integrării familiilor; evidențiază, în plus, deficiențele acestui sistem din punctul de vedere al eficienței și rentabilității, întrucât peste jumătate din transferurile programate nu au loc niciodată, iar numărul solicitărilor multiple rămâne semnificativ; invită Comisia și statele membre să se asigure că solicitanții de azil care sunt returnați unui stat membru pe baza Regulamentului Dublin II, nu sunt discriminați pentru simplul motiv că sunt persoane returnate în temeiul Regulamentului Dublin II;

| 34. | subliniază faptul că jurisprudența relevantă este deja pe cale să submineze însăși rațiunea sistemului Dublin; consideră că, deși oferă un răspuns la anumite situații individuale, jurisprudența nu reușește să elimine deficiențele structurale ale întregului sistem Dublin; recunoscând că statele membre trebuie să se asigure că sistemele lor de azil respectă normele internaționale și ale UE, salută, prin urmare, eforturile de includere a unor criterii suplimentare în Regulamentul Dublin II, cu scopul de a reduce efectele negative nedorite ale sistemului; consideră că discuțiile purtate în vederea stabilirii statului membru responsabil trebuie să țină seama de faptul că unele state membre se confruntă deja cu presiuni disproporționate și că unele sisteme de azil sunt parțial sau integral disfuncționale; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că jurisprudența relevantă este deja pe cale să submineze însăși rațiunea sistemului Dublin; consideră că, deși oferă un răspuns la anumite situații individuale, jurisprudența nu reușește să elimine deficiențele structurale ale întregului sistem Dublin; recunoscând că statele membre trebuie să se asigure că sistemele lor de azil respectă normele internaționale și ale UE, salută, prin urmare, eforturile de includere a unor criterii suplimentare în Regulamentul Dublin II, cu scopul de a reduce efectele negative nedorite ale sistemului; consideră că discuțiile purtate în vederea stabilirii statului membru responsabil trebuie să țină seama de faptul că unele state membre se confruntă deja cu presiuni disproporționate și că unele sisteme de azil sunt parțial sau integral disfuncționale;

Prelucrarea comună a cererilor de azil

| 35. | consideră esențială desfășurarea unor dialoguri suplimentare cu privire la partajarea responsabilității față de solicitanții de azil și beneficiarii de protecție internațională, inclusiv cu privire la utilizarea de instrumente precum prelucrarea în comun a cererilor de azil (denumită în continuare „prelucrare în comun”) și schemele de strămutare; |
| --- | --- |

35.

consideră esențială desfășurarea unor dialoguri suplimentare cu privire la partajarea responsabilității față de solicitanții de azil și beneficiarii de protecție internațională, inclusiv cu privire la utilizarea de instrumente precum prelucrarea în comun a cererilor de azil (denumită în continuare „prelucrare în comun”) și schemele de strămutare;

| 36. | consideră că prelucrarea în comun ar putea să constituie un instrument valoros pentru partajarea solidarității și a responsabilității în diverse situații, în special în cazul în care statele membre se confruntă cu fluxuri semnificative sau bruște de solicitanți de azil sau în cazul în care există un număr semnificativ de solicitări nesoluționate, care întârzie și subminează procedura de azil în detrimentul solicitanților de azil; prelucrarea în comun ar putea să prevină sau să corecteze problemele legate de capacitate, să reducă sarcinile și costurile legate de prelucrarea cererilor de azi, să accelereze durata prelucrării cererilor și să garanteze o partajare mai echitabilă a responsabilității privind prelucrarea solicitărilor de azil; subliniază faptul că prelucrarea în comun necesită o repartizare clară a responsabilităților între statele membre implicate, pentru a evita pasarea responsabilității între statele membre, și că procesul decizional să rămâne în responsabilitatea statului membru; observă că aceasta ar trebui să fie completată de un sistem pentru a asigura o partajare mai echitabilă a responsabilității odată ce cererile au fost procesate; |
| --- | --- |

36.

consideră că prelucrarea în comun ar putea să constituie un instrument valoros pentru partajarea solidarității și a responsabilității în diverse situații, în special în cazul în care statele membre se confruntă cu fluxuri semnificative sau bruște de solicitanți de azil sau în cazul în care există un număr semnificativ de solicitări nesoluționate, care întârzie și subminează procedura de azil în detrimentul solicitanților de azil; prelucrarea în comun ar putea să prevină sau să corecteze problemele legate de capacitate, să reducă sarcinile și costurile legate de prelucrarea cererilor de azi, să accelereze durata prelucrării cererilor și să garanteze o partajare mai echitabilă a responsabilității privind prelucrarea solicitărilor de azil; subliniază faptul că prelucrarea în comun necesită o repartizare clară a responsabilităților între statele membre implicate, pentru a evita pasarea responsabilității între statele membre, și că procesul decizional să rămâne în responsabilitatea statului membru; observă că aceasta ar trebui să fie completată de un sistem pentru a asigura o partajare mai echitabilă a responsabilității odată ce cererile au fost procesate;

| 37. | salută studiul de fezabilitate lansat de către Comisie pentru investigarea implicațiilor juridice și practice ale prelucrării în comun pe teritoriul UE, întrucât sunt necesare clarificări cu privire la o serie de probleme; |
| --- | --- |

37.

salută studiul de fezabilitate lansat de către Comisie pentru investigarea implicațiilor juridice și practice ale prelucrării în comun pe teritoriul UE, întrucât sunt necesare clarificări cu privire la o serie de probleme;

| 38. | observă că prelucrarea în comun nu implică neapărat o decizie comună, însă ar putea implica asistență și prelucrare comună cu privire la alte aspecte ale politicii în domeniul azilului, precum identificarea, pregătirea procedurilor în primă instanță, a interviurilor sau a evaluării situației politice din țara de origine; |
| --- | --- |

38.

observă că prelucrarea în comun nu implică neapărat o decizie comună, însă ar putea implica asistență și prelucrare comună cu privire la alte aspecte ale politicii în domeniul azilului, precum identificarea, pregătirea procedurilor în primă instanță, a interviurilor sau a evaluării situației politice din țara de origine;

| 39. | subliniază faptul că prelucrarea în comun ar trebui să ofere valoare adăugată cu privire la calitatea procesului decizional, asigurând și facilitând proceduri echitabile, eficiente și rapide; subliniază faptul că îmbunătățirea procedurilor de azil chiar de la început („frontloading”) poate reduce durata și costul procedurilor, fiind astfel benefică atât pentru solicitanții de azil, cât și pentru statele membre; |
| --- | --- |

39.

subliniază faptul că prelucrarea în comun ar trebui să ofere valoare adăugată cu privire la calitatea procesului decizional, asigurând și facilitând proceduri echitabile, eficiente și rapide; subliniază faptul că îmbunătățirea procedurilor de azil chiar de la început („frontloading”) poate reduce durata și costul procedurilor, fiind astfel benefică atât pentru solicitanții de azil, cât și pentru statele membre;

| 40. | subliniază faptul că o schemă de prelucrare comună ar trebui să respecte pe deplin drepturile solicitanților și să conțină garanții solide în acest sens; insistă asupra faptului că prelucrarea în comun nu trebuie utilizată sub nicio formă în vederea accelerării procedurii de azil în detrimentul calități; consideră că prelucrarea în comun ar putea conduce la proceduri de azil mai eficiente, ceea ce este în beneficiul solicitanților de azil, deoarece prin mărirea capacităților administrative s-ar putea recunoaște mai rapid necesitățile în materie de protecție ale solicitantului; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că o schemă de prelucrare comună ar trebui să respecte pe deplin drepturile solicitanților și să conțină garanții solide în acest sens; insistă asupra faptului că prelucrarea în comun nu trebuie utilizată sub nicio formă în vederea accelerării procedurii de azil în detrimentul calități; consideră că prelucrarea în comun ar putea conduce la proceduri de azil mai eficiente, ceea ce este în beneficiul solicitanților de azil, deoarece prin mărirea capacităților administrative s-ar putea recunoaște mai rapid necesitățile în materie de protecție ale solicitantului;

| 41. | consideră că rolul BESA ar putea fi valoros în punerea în comun, formarea și coordonarea echipelor de sprijin pentru azil care ar putea oferi asistență, consiliere și recomandări pentru procedurile în primă instanță; |
| --- | --- |

41.

consideră că rolul BESA ar putea fi valoros în punerea în comun, formarea și coordonarea echipelor de sprijin pentru azil care ar putea oferi asistență, consiliere și recomandări pentru procedurile în primă instanță;

| 42. | recomandă ca sistemele avute în vedere pentru prelucrarea în comun să acorde prioritate opțiunilor care implică desfășurarea și cooperarea autorităților relevante, mai degrabă decât transferul solicitanților de azil; |
| --- | --- |

42.

recomandă ca sistemele avute în vedere pentru prelucrarea în comun să acorde prioritate opțiunilor care implică desfășurarea și cooperarea autorităților relevante, mai degrabă decât transferul solicitanților de azil;

| 43. | susține că BESA trebuie să încurajeze, să faciliteze și să coordoneze schimburile de informație și alte activități referitoare la prelucrarea comună; |
| --- | --- |

43.

susține că BESA trebuie să încurajeze, să faciliteze și să coordoneze schimburile de informație și alte activități referitoare la prelucrarea comună;

Transferul beneficiarilor de protecție internațională și al solicitanților de azil

| 44. | subliniază faptul că sistemele de reinstalare și transfer pe teritoriul UE sunt măsuri complementare care vizează consolidarea protecției solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție internațională, dând dovadă totodată de solidaritate în cadrul și în afara UE; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că sistemele de reinstalare și transfer pe teritoriul UE sunt măsuri complementare care vizează consolidarea protecției solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție internațională, dând dovadă totodată de solidaritate în cadrul și în afara UE;

| 45. | subliniază faptul că, în anumite condiții, transferul fizic al beneficiarilor de protecție internațională și al solicitanților de azil este una din cele mai concrete forme de solidaritate și poate avea o contribuție semnificativă la dezvoltarea unui SECA mai echitabil; insistă asupra faptului că, deși aceasta reprezintă, de asemenea, o expresie robustă a angajamentului față de protecția internațională și de promovarea drepturilor omului, până în prezent puține state membre s-au angajat în inițiative de transfer; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că, în anumite condiții, transferul fizic al beneficiarilor de protecție internațională și al solicitanților de azil este una din cele mai concrete forme de solidaritate și poate avea o contribuție semnificativă la dezvoltarea unui SECA mai echitabil; insistă asupra faptului că, deși aceasta reprezintă, de asemenea, o expresie robustă a angajamentului față de protecția internațională și de promovarea drepturilor omului, până în prezent puține state membre s-au angajat în inițiative de transfer;

| 46. | subliniază importanța unor proiecte precum Proiectul UE de transfer din Malta (Eurema) și prelungirea acestuia, care a transferat și transferă beneficiarii de protecție internațională din Malta către alte state membre și susține dezvoltarea mai multor inițiative de acest gen; regretă faptul că acest proiect nu a fost atât de reușit pe cât se preconiza, întrucât statele membre au fost reticente în a participa; invită statele membre să participe în mod activ la proiectul Eurema în spirit de solidaritate și responsabilitate; salută angajamentul Comisiei de a efectua o evaluare riguroasă a proiectului Eurema și de a prezenta o propunere privind un mecanism comunitar de transfer permanent; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța unor proiecte precum Proiectul UE de transfer din Malta (Eurema) și prelungirea acestuia, care a transferat și transferă beneficiarii de protecție internațională din Malta către alte state membre și susține dezvoltarea mai multor inițiative de acest gen; regretă faptul că acest proiect nu a fost atât de reușit pe cât se preconiza, întrucât statele membre au fost reticente în a participa; invită statele membre să participe în mod activ la proiectul Eurema în spirit de solidaritate și responsabilitate; salută angajamentul Comisiei de a efectua o evaluare riguroasă a proiectului Eurema și de a prezenta o propunere privind un mecanism comunitar de transfer permanent;

| 47. | invită Comisia să ia în considerare, în propunerea sa legislativă privind mecanismul permanent și eficient de transfer pe teritoriul UE, utilizarea unei chei de distribuție a UE pentru relocarea beneficiarilor de protecție internațională, pe baza unor indicatori adecvați referitori la capacitățile de integrare și de primire ale statelor membre, cum ar fi PIB-ul statelor membre, populația și suprafața, precum și interesul superior și șansele de integrare ale beneficiarilor; această cheie de distribuție UE ar putea fi luată în considerare pentru statele membre care se confruntă cu presiuni deosebite și disproporționate asupra sistemelor lor naționale de azil sau în situații de urgență; subliniază faptul realocarea va depinde întotdeauna de consimțământul beneficiarilor de protecție internațională și că introducerea unei chei de distribuție a UE nu ar afecta obligația fiecărui stat membru de a implementa integral și de a plica acquis-ul UE existent în materie de azil, în ceea ce privește calificarea pentru protecție, condițiile de primire și garanții procedurale, și obligația de a adera la toate obligațiile internaționale în acest domeniu; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să ia în considerare, în propunerea sa legislativă privind mecanismul permanent și eficient de transfer pe teritoriul UE, utilizarea unei chei de distribuție a UE pentru relocarea beneficiarilor de protecție internațională, pe baza unor indicatori adecvați referitori la capacitățile de integrare și de primire ale statelor membre, cum ar fi PIB-ul statelor membre, populația și suprafața, precum și interesul superior și șansele de integrare ale beneficiarilor; această cheie de distribuție UE ar putea fi luată în considerare pentru statele membre care se confruntă cu presiuni deosebite și disproporționate asupra sistemelor lor naționale de azil sau în situații de urgență; subliniază faptul realocarea va depinde întotdeauna de consimțământul beneficiarilor de protecție internațională și că introducerea unei chei de distribuție a UE nu ar afecta obligația fiecărui stat membru de a implementa integral și de a plica acquis-ul UE existent în materie de azil, în ceea ce privește calificarea pentru protecție, condițiile de primire și garanții procedurale, și obligația de a adera la toate obligațiile internaționale în acest domeniu;

| 48. | solicită Comisiei să includă în propunerea sa privind un program de transfer permanent al UE o serie de mecanisme procedurale de protecție ferme și de criterii clare, pentru a garanta interesele cele mai bune ale potențialilor beneficiari și a elimina presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre expuse în mod special fluxurilor migratorii; recomandă implicarea încă de la început a comunității-gazdă, a societății civile și a autorităților locale în inițiativele de transfer; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să includă în propunerea sa privind un program de transfer permanent al UE o serie de mecanisme procedurale de protecție ferme și de criterii clare, pentru a garanta interesele cele mai bune ale potențialilor beneficiari și a elimina presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre expuse în mod special fluxurilor migratorii; recomandă implicarea încă de la început a comunității-gazdă, a societății civile și a autorităților locale în inițiativele de transfer;

| 49. | subliniază faptul că, deși transferul poate oferi soluții durabile pentru beneficiarii de protecție internațională și poate reduce sarcinile asupra sistemelor de azil ale statelor membre, acesta nu trebuie să conducă la pasarea responsabilității; insistă asupra faptului că transferul ar trebui să prevadă angajamente solide din partea statelor membre care beneficiază de pe urma transferurilor, pentru a asigura o abordare eficientă a discrepanțelor în materie de protecție din cadrul sistemelor lor de azil, și pentru a garanta nivele ridicate de protecție acelor persoane care rămân în statele membre de origine, în ceea ce privește condițiile de primire, procedurile de azil și integrarea; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că, deși transferul poate oferi soluții durabile pentru beneficiarii de protecție internațională și poate reduce sarcinile asupra sistemelor de azil ale statelor membre, acesta nu trebuie să conducă la pasarea responsabilității; insistă asupra faptului că transferul ar trebui să prevadă angajamente solide din partea statelor membre care beneficiază de pe urma transferurilor, pentru a asigura o abordare eficientă a discrepanțelor în materie de protecție din cadrul sistemelor lor de azil, și pentru a garanta nivele ridicate de protecție acelor persoane care rămân în statele membre de origine, în ceea ce privește condițiile de primire, procedurile de azil și integrarea;

| 50. | salută posibilitățile de finanțare oferite de FAM pentru transferul solicitanților de azil și încurajează statele membre să se implice în inițiative voluntare, respectând în același timp drepturile solicitanților de azil și necesitatea consimțământului acestora; solicită Comisiei să analizeze fezabilitatea dezvoltării unui sistem comunitar de transfer al solicitanților de azil, examinând, printre altele, fezabilitatea dezvoltării acestuia pe baza unei chei de distribuție a UE, care să ia în considerare criterii verificabile obiectiv, cum ar fi PIB-ul statelor membre, populația și suprafața, precum și interesul superior și șansele de integrare ale beneficiarilor; un astfel de program ar putea fi aplicat ca măsură de solidaritate în situații în care numărul solicitanților de azil este disproporționat de mare în raport cu capacitatea sistemului de azil al unui stat membru sau în caz de urgență; |
| --- | --- |

50.

salută posibilitățile de finanțare oferite de FAM pentru transferul solicitanților de azil și încurajează statele membre să se implice în inițiative voluntare, respectând în același timp drepturile solicitanților de azil și necesitatea consimțământului acestora; solicită Comisiei să analizeze fezabilitatea dezvoltării unui sistem comunitar de transfer al solicitanților de azil, examinând, printre altele, fezabilitatea dezvoltării acestuia pe baza unei chei de distribuție a UE, care să ia în considerare criterii verificabile obiectiv, cum ar fi PIB-ul statelor membre, populația și suprafața, precum și interesul superior și șansele de integrare ale beneficiarilor; un astfel de program ar putea fi aplicat ca măsură de solidaritate în situații în care numărul solicitanților de azil este disproporționat de mare în raport cu capacitatea sistemului de azil al unui stat membru sau în caz de urgență;

| 51. | reamintește mandatul BESA cu privire la promovarea transferului beneficiarilor de protecție internațională între statele membre și solicită agenției să își consolideze capacitatea cu scopul de a sprijini în mod activ programele și activitățile de transfer, în strânsă cooperare cu UNHCR, prin schimbul de informații și de bune practici și prin activități de coordonare și cooperare; |
| --- | --- |

51.

reamintește mandatul BESA cu privire la promovarea transferului beneficiarilor de protecție internațională între statele membre și solicită agenției să își consolideze capacitatea cu scopul de a sprijini în mod activ programele și activitățile de transfer, în strânsă cooperare cu UNHCR, prin schimbul de informații și de bune practici și prin activități de coordonare și cooperare;

| 52. | ia act de mesajul Comisiei potrivit căruia aceasta va avea în vedere activarea mecanismului prevăzut de Directiva privind protecția temporară ori de câte ori se vor îndeplini condițiile corespunzătoare, în special în cazul unui aflux masiv sau aflux masiv iminent de persoane strămutate care nu pot să se întoarcă în țara lor de origine în condiții de siguranță și durabile; invită Comisia să creeze cadrul necesar pentru ca directiva respectivă să fie activată chiar și în cazul în care afluxul în cauză constituie un aflux masiv pentru cel puțin un stat membru, și nu doar atunci când acesta constituie un aflux masiv pentru întreaga UE; |
| --- | --- |

52.

ia act de mesajul Comisiei potrivit căruia aceasta va avea în vedere activarea mecanismului prevăzut de Directiva privind protecția temporară ori de câte ori se vor îndeplini condițiile corespunzătoare, în special în cazul unui aflux masiv sau aflux masiv iminent de persoane strămutate care nu pot să se întoarcă în țara lor de origine în condiții de siguranță și durabile; invită Comisia să creeze cadrul necesar pentru ca directiva respectivă să fie activată chiar și în cazul în care afluxul în cauză constituie un aflux masiv pentru cel puțin un stat membru, și nu doar atunci când acesta constituie un aflux masiv pentru întreaga UE;

Încrederea reciprocă, în centrul sistemului reînnoit de guvernanță

| 53. | insistă asupra faptului că încrederea reciprocă se bazează pe o înțelegere comună a responsabilităților; subliniază faptul că respectarea legislației UE este un element indispensabil pentru încrederea între statele membre; |
| --- | --- |

53.

insistă asupra faptului că încrederea reciprocă se bazează pe o înțelegere comună a responsabilităților; subliniază faptul că respectarea legislației UE este un element indispensabil pentru încrederea între statele membre;

| 54. | subliniază faptul că încrederea și solidaritatea devin mai puternice dacă statele membre își îndeplinesc obligațiile juridice și obligațiile în materie de drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că încrederea și solidaritatea devin mai puternice dacă statele membre își îndeplinesc obligațiile juridice și obligațiile în materie de drepturi fundamentale;

| 55. | subliniază importanța consolidării încrederii reciproce între statele membre, întrucât există o legătură inerentă între încrederea reciprocă, dezvoltarea SECA și manifestarea unei solidarități veritabile și concrete; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța consolidării încrederii reciproce între statele membre, întrucât există o legătură inerentă între încrederea reciprocă, dezvoltarea SECA și manifestarea unei solidarități veritabile și concrete;

| 56. | recunoaște că, deși respectarea obligațiilor în materie de protecție internațională stimulează încrederea reciprocă, acest lucru nu duce neapărat la o aplicare uniformă a normelor, întrucât interpretarea și aplicarea dreptului internațional și al UE în domeniul azilului încă diferă foarte mult de la un stat membru la altul, după cum reiese în mod clar din jurisprudența recentă a Curții Europene a Drepturilor Omului și a CJUE referitoare la Regulamentul Dublin; subliniază faptul că ține de responsabilitatea Comisiei și a instanțelor să monitorizeze și să evalueze aplicarea normelor în materie de azil în conformitate cu legislația internațională și a UE; |
| --- | --- |

56.

recunoaște că, deși respectarea obligațiilor în materie de protecție internațională stimulează încrederea reciprocă, acest lucru nu duce neapărat la o aplicare uniformă a normelor, întrucât interpretarea și aplicarea dreptului internațional și al UE în domeniul azilului încă diferă foarte mult de la un stat membru la altul, după cum reiese în mod clar din jurisprudența recentă a Curții Europene a Drepturilor Omului și a CJUE referitoare la Regulamentul Dublin; subliniază faptul că ține de responsabilitatea Comisiei și a instanțelor să monitorizeze și să evalueze aplicarea normelor în materie de azil în conformitate cu legislația internațională și a UE;

| 57. | consideră că mecanismele de alertă timpurie introduse pentru a detecta și soluționa eventualele probleme înainte ca acestea să genereze o criză pot constitui un instrument valoros; consideră, totuși, că ar trebui să se aibă în vedere și soluții complementare, astfel încât să se evite încălcarea drepturilor fundamentale și să se asigure funcționarea corespunzătoare a sistemelor de azil; |
| --- | --- |

57.

consideră că mecanismele de alertă timpurie introduse pentru a detecta și soluționa eventualele probleme înainte ca acestea să genereze o criză pot constitui un instrument valoros; consideră, totuși, că ar trebui să se aibă în vedere și soluții complementare, astfel încât să se evite încălcarea drepturilor fundamentale și să se asigure funcționarea corespunzătoare a sistemelor de azil;

| 58. | subliniază faptul că, deși procedurile privind încălcarea dreptului UE ar trebui să fie mai ușor de utilizat pentru a atrage atenția asupra responsabilităților statelor membre și asupra situației în care acestea nu aderă la acquis-ul existent în materie de azil, acestea ar trebui să fie dublate de măsuri de prevenire, de planuri operaționale și de mecanisme de supraveghere pentru a genera rezultate; subliniază importanța evaluărilor periodice, a dialogului constructiv și a schimburilor de bune practici, ca elemente esențiale care sunt mult mai susceptibile să producă evoluții pozitive în sistemele de azil în care sunt identificate deficiențe; se pot institui astfel diferite forme de asistență financiară și practică în vederea punerii în aplicare depline și corecte a legislației europene în materie de azil; |
| --- | --- |

58.

subliniază faptul că, deși procedurile privind încălcarea dreptului UE ar trebui să fie mai ușor de utilizat pentru a atrage atenția asupra responsabilităților statelor membre și asupra situației în care acestea nu aderă la acquis-ul existent în materie de azil, acestea ar trebui să fie dublate de măsuri de prevenire, de planuri operaționale și de mecanisme de supraveghere pentru a genera rezultate; subliniază importanța evaluărilor periodice, a dialogului constructiv și a schimburilor de bune practici, ca elemente esențiale care sunt mult mai susceptibile să producă evoluții pozitive în sistemele de azil în care sunt identificate deficiențe; se pot institui astfel diferite forme de asistență financiară și practică în vederea punerii în aplicare depline și corecte a legislației europene în materie de azil;

| 59. | observă că sistemul Dublin se bazează pe încredere reciprocă și că punerea sa în aplicare echivalează cu recunoașterea reciprocă a deciziilor de respingere între statele membre, întrucât o cerere de azil poate fi analizată o singură dată în UE; solicită Comisiei să prezinte până în anul 2014 o comunicare referitoare la un cadru pentru transferul protecției beneficiarilor de protecție internațională și recunoașterea reciprocă a deciziilor în domeniul azilului, în conformitate cu planul de acțiune privind Programul de la Stockholm; |
| --- | --- |

59.

observă că sistemul Dublin se bazează pe încredere reciprocă și că punerea sa în aplicare echivalează cu recunoașterea reciprocă a deciziilor de respingere între statele membre, întrucât o cerere de azil poate fi analizată o singură dată în UE; solicită Comisiei să prezinte până în anul 2014 o comunicare referitoare la un cadru pentru transferul protecției beneficiarilor de protecție internațională și recunoașterea reciprocă a deciziilor în domeniul azilului, în conformitate cu planul de acțiune privind Programul de la Stockholm;

| 60. | subliniază faptul că gestionarea migrației poate consolida încrederea reciprocă și măsurile de solidaritate doar în combinație cu o abordare care să nu afecteze protecția, în temeiul căreia măsurile la frontieră sunt puse în aplicare fără a afecta drepturile refugiaților și ale persoanelor care solicită protecție internațională; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că gestionarea migrației poate consolida încrederea reciprocă și măsurile de solidaritate doar în combinație cu o abordare care să nu afecteze protecția, în temeiul căreia măsurile la frontieră sunt puse în aplicare fără a afecta drepturile refugiaților și ale persoanelor care solicită protecție internațională;

| 61. | subliniază faptul că regimul vizelor reglementează o multitudine de autorizații de intrare și ieșire și că normele de intrare și ieșire nu introduc nicio restricție asupra obligațiilor legale privind asigurarea accesului la azil; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că regimul vizelor reglementează o multitudine de autorizații de intrare și ieșire și că normele de intrare și ieșire nu introduc nicio restricție asupra obligațiilor legale privind asigurarea accesului la azil;

| 62. | reamintește angajamentul Comisiei de a facilita sosirea ordonată a persoanelor care au nevoie de protecție în UE și invită Comisia să exploreze noi abordări privind accesul la procedurile de azil; salută, în acest sens, angajamentul Comisiei de a adopta până în anul 2013 o comunicare privind noi abordări cu privire la accesul la procedurile de azil, cu accent pe principalele țări de tranzit; |
| --- | --- |

62.

reamintește angajamentul Comisiei de a facilita sosirea ordonată a persoanelor care au nevoie de protecție în UE și invită Comisia să exploreze noi abordări privind accesul la procedurile de azil; salută, în acest sens, angajamentul Comisiei de a adopta până în anul 2013 o comunicare privind noi abordări cu privire la accesul la procedurile de azil, cu accent pe principalele țări de tranzit;

*

* *

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(2)  JO L 212, 7.8.2001, p. 12.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/25

---

Marți, 11 septembrie 2012Pregătirea programului de lucru al Comisiei pentru anul 2013

P7_TA(2012)0319

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2013 (2012/2688(RSP))

2013/C 353 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru 2013 care va fi publicată în curând, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru 2013 care va fi publicată în curând,

| — | având în vedere actualul Acord-cadru privind relațiile dintre Parlament și Comisie, în special anexa 4 la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualul Acord-cadru privind relațiile dintre Parlament și Comisie, în special anexa 4 la acesta,

| — | având în vedere rezoluția din 4 iulie 2012 referitoare la reuniunea Consiliului European din iunie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 4 iulie 2012 referitoare la reuniunea Consiliului European din iunie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât amploarea și natura crizei financiare, economice și a datoriilor suverane pun la încercare guvernanța Uniunii Europene mai mult ca niciodată; |
| --- | --- |

A.

întrucât amploarea și natura crizei financiare, economice și a datoriilor suverane pun la încercare guvernanța Uniunii Europene mai mult ca niciodată;

| B. | întrucât UE se află într-un moment critic, iar criza nu va fi depășită fără o consolidare semnificativă a integrării europene, în special în ceea ce privește zona euro, prin consolidarea aferentă a controlului democratic și a responsabilității; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE se află într-un moment critic, iar criza nu va fi depășită fără o consolidare semnificativă a integrării europene, în special în ceea ce privește zona euro, prin consolidarea aferentă a controlului democratic și a responsabilității;

| C. | întrucât rolul Comisiei este de a promova interesul general al Uniunii, de a lua inițiative adecvate în acest sens, de a asigura aplicarea tratatelor, de a supraveghea aplicarea dreptului Uniunii, de a exercita funcții de coordonare, executive și de management și de a iniția legislație, |
| --- | --- |

C.

întrucât rolul Comisiei este de a promova interesul general al Uniunii, de a lua inițiative adecvate în acest sens, de a asigura aplicarea tratatelor, de a supraveghea aplicarea dreptului Uniunii, de a exercita funcții de coordonare, executive și de management și de a iniția legislație,

PARTEA 1

| 1. | îndeamnă Comisia să își fructifice la maximum competențele și să își asume un rol mobilizator la nivel politic pentru a depăși numeroasele provocări generate de criza continuă, urmărind realizarea unei stabilități financiare și a unei redresări economice pe baza unei competitivități sporite și a unei agende anti-criză durabile, eficiente și echitabile din punct de vedere social; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă Comisia să își fructifice la maximum competențele și să își asume un rol mobilizator la nivel politic pentru a depăși numeroasele provocări generate de criza continuă, urmărind realizarea unei stabilități financiare și a unei redresări economice pe baza unei competitivități sporite și a unei agende anti-criză durabile, eficiente și echitabile din punct de vedere social;

| 2. | solicită, din nou, Comisiei, în tocmai ca în 4 iulie 2012, să depună până în septembrie un pachet de propuneri legislative, în conformitate cu metoda comunitară, pe baza celor patru elemente esențiale identificate în raportul intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”; |
| --- | --- |

2.

solicită, din nou, Comisiei, în tocmai ca în 4 iulie 2012, să depună până în septembrie un pachet de propuneri legislative, în conformitate cu metoda comunitară, pe baza celor patru elemente esențiale identificate în raportul intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”;

| 3. | insistă asupra implicării depline a Comisiei în elaborarea rapoartelor destinate reuniunilor Consiliului European din octombrie și decembrie, în care trebuie să se stabilească o foaie de parcurs clară și un calendar exact privind consolidarea uniunii economice și monetare, care să includă un cadru de politici financiare, fiscale și economice integrat, și care trebuie să ducă în timp util la consolidarea uniunii politice, în special la creșterea responsabilității și a legitimității democratice pe baza modificării tratatului; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra implicării depline a Comisiei în elaborarea rapoartelor destinate reuniunilor Consiliului European din octombrie și decembrie, în care trebuie să se stabilească o foaie de parcurs clară și un calendar exact privind consolidarea uniunii economice și monetare, care să includă un cadru de politici financiare, fiscale și economice integrat, și care trebuie să ducă în timp util la consolidarea uniunii politice, în special la creșterea responsabilității și a legitimității democratice pe baza modificării tratatului;

| 4. | subliniază poziția Parlamentului cu privire la legislația privind cele două măsuri („two pack”) prin care se vor consolida supravegherea și politica bugetară în zona euro și care conține dispoziții care permit adoptarea unei metode separate de consolidare bugetară în cazul unei încetiniri accentuate a creșterii economice; |
| --- | --- |

4.

subliniază poziția Parlamentului cu privire la legislația privind cele două măsuri („two pack”) prin care se vor consolida supravegherea și politica bugetară în zona euro și care conține dispoziții care permit adoptarea unei metode separate de consolidare bugetară în cazul unei încetiniri accentuate a creșterii economice;

| 5. | îndeamnă Comisia să prezinte propuneri de îndeplinire a angajamentelor subliniate în Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, în special în vederea stimulării investițiilor durabile orientate către creștere, a creșterii competitivității economiei europene orientate către obiectivele Strategiei Europa 2020, mai ales către eficiența și durabilitatea resurselor, și a consolidării pieței unice; invită Comisia să stabilească în cadrul programului său de lucru pentru 2013 o agendă detaliată pentru creștere care să pună accentul pe încurajarea întreprinderilor și a antreprenorilor să dezvolte sectoarele și serviciile care vor crea de locuri de muncă și prosperitate pe termen lung; subliniază, în acest context, importanța extinderii semnificative a obligațiunilor pentru proiectele europene pe baza cooperării dintre bugetul UE și Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să prezinte propuneri de îndeplinire a angajamentelor subliniate în Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, în special în vederea stimulării investițiilor durabile orientate către creștere, a creșterii competitivității economiei europene orientate către obiectivele Strategiei Europa 2020, mai ales către eficiența și durabilitatea resurselor, și a consolidării pieței unice; invită Comisia să stabilească în cadrul programului său de lucru pentru 2013 o agendă detaliată pentru creștere care să pună accentul pe încurajarea întreprinderilor și a antreprenorilor să dezvolte sectoarele și serviciile care vor crea de locuri de muncă și prosperitate pe termen lung; subliniază, în acest context, importanța extinderii semnificative a obligațiunilor pentru proiectele europene pe baza cooperării dintre bugetul UE și Banca Europeană de Investiții;

| 6. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a reduce în mod constant și simetric dezechilibrele macro-economice exagerate și solicită să se modifice în mod concret dreptul fiscal al UE pentru a aborda toate aspectele legate de paradisurile fiscale și de evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

6.

subliniază, de asemenea, necesitatea de a reduce în mod constant și simetric dezechilibrele macro-economice exagerate și solicită să se modifice în mod concret dreptul fiscal al UE pentru a aborda toate aspectele legate de paradisurile fiscale și de evaziunea fiscală;

| 7. | invită Comisia să facă tot posibilul pentru a înlesni adoptarea rapidă a Cadrului Financiar Multianual (CFM) și a programelor legislative multianuale conexe, implicând pe deplin Parlamentul și respectând în mod corespunzător drepturile de codecizie ale acestuia; susține cu tărie angajamentul de a transforma bugetul UE într-un catalizator pentru creștere și crearea de locuri de muncă în întreaga Europă; invită, în acest context, Comisia să își susțină propunerea privind necesitatea de a asigura faptul că bugetul Uniunii reflectă într-un mod mai direct nevoile sale și obiectivele sale politice; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să facă tot posibilul pentru a înlesni adoptarea rapidă a Cadrului Financiar Multianual (CFM) și a programelor legislative multianuale conexe, implicând pe deplin Parlamentul și respectând în mod corespunzător drepturile de codecizie ale acestuia; susține cu tărie angajamentul de a transforma bugetul UE într-un catalizator pentru creștere și crearea de locuri de muncă în întreaga Europă; invită, în acest context, Comisia să își susțină propunerea privind necesitatea de a asigura faptul că bugetul Uniunii reflectă într-un mod mai direct nevoile sale și obiectivele sale politice;

| 8. | insistă însă asupra faptului că reforma sistemului resurselor proprii, inclusiv crearea unor noi resurse proprii, reprezintă un element esențial, fără de care șansele de a încheia un acord referitor la noul CFM sunt reduse; solicită Comisiei să susțină solicitarea mai multor state membre de a consolida cooperarea în acest domeniu; subliniază însă faptul că este de dorit să se ajungă la un acord până la sfârșitul acestui an; |
| --- | --- |

8.

insistă însă asupra faptului că reforma sistemului resurselor proprii, inclusiv crearea unor noi resurse proprii, reprezintă un element esențial, fără de care șansele de a încheia un acord referitor la noul CFM sunt reduse; solicită Comisiei să susțină solicitarea mai multor state membre de a consolida cooperarea în acest domeniu; subliniază însă faptul că este de dorit să se ajungă la un acord până la sfârșitul acestui an;

| 9. | îndeamnă Comisia să asigure o mai mare coerență a programului său legislativ, să îmbunătățească calitatea propunerilor sale legislative, să consolideze evaluarea de impact a proiectelor de lege, să propună, ori de câte ori este necesar, tabele de corespondență pentru o mai bună transpunere a dreptului UE și să sprijine Parlamentul în negocierile sale cu Consiliul referitoare la utilizarea actelor delegate și de punere în aplicare; își reia solicitările repetate privind necesitatea de a renegocia Acordul Interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să asigure o mai mare coerență a programului său legislativ, să îmbunătățească calitatea propunerilor sale legislative, să consolideze evaluarea de impact a proiectelor de lege, să propună, ori de câte ori este necesar, tabele de corespondență pentru o mai bună transpunere a dreptului UE și să sprijine Parlamentul în negocierile sale cu Consiliul referitoare la utilizarea actelor delegate și de punere în aplicare; își reia solicitările repetate privind necesitatea de a renegocia Acordul Interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003;

| 10. | invită Comisia să ia în mod corespunzător act de pozițiile specifice ale Parlamentului pentru fiecare sector în parte, astfel cum sunt menționate în Partea 2 de mai jos; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să ia în mod corespunzător act de pozițiile specifice ale Parlamentului pentru fiecare sector în parte, astfel cum sunt menționate în Partea 2 de mai jos;

PARTEA 2

Punerea în aplicare

| 11. | subliniază importanța aplicării corespunzătoare și la timp a dreptului UE prin intermediul legislației naționale și îndeamnă Comisia să inițieze, dacă este necesar, proceduri pentru încălcarea dreptului Uniunii pentru a asigura transpunerea adecvată și punerea sa efectivă în aplicare; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța aplicării corespunzătoare și la timp a dreptului UE prin intermediul legislației naționale și îndeamnă Comisia să inițieze, dacă este necesar, proceduri pentru încălcarea dreptului Uniunii pentru a asigura transpunerea adecvată și punerea sa efectivă în aplicare;

| 12. | îndeamnă Comisia să propună introducerea obligativității declarațiilor naționale de gestiune, semnate la nivelul politic adecvat, cu privire la fondurile UE care fac obiectul gestiunii partajate; solicită să se ia în permanență măsuri privind simplificarea programelor UE, în special în domeniul cercetării și inovării; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape utilizarea instrumentelor de inginerie financiară (IIF); solicită efectuarea unor evaluări sistematice, regulate și independente pentru a asigura faptul că toate cheltuielile efectuate duc la rezultatele dorite într-un mod rentabil; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia să propună introducerea obligativității declarațiilor naționale de gestiune, semnate la nivelul politic adecvat, cu privire la fondurile UE care fac obiectul gestiunii partajate; solicită să se ia în permanență măsuri privind simplificarea programelor UE, în special în domeniul cercetării și inovării; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape utilizarea instrumentelor de inginerie financiară (IIF); solicită efectuarea unor evaluări sistematice, regulate și independente pentru a asigura faptul că toate cheltuielile efectuate duc la rezultatele dorite într-un mod rentabil;

| 13. | se așteaptă ca Comisia să prezinte în timp util proiectele de bugete rectificative necesare pentru a asigura faptul că nivelurile plăților respectă măsurile asupra cărora s-a convenit în cadrul Consiliului European din iunie 2012 privind stimularea creșterii și că sunt suficiente pentru a onora angajamentele restante; |
| --- | --- |

13.

se așteaptă ca Comisia să prezinte în timp util proiectele de bugete rectificative necesare pentru a asigura faptul că nivelurile plăților respectă măsurile asupra cărora s-a convenit în cadrul Consiliului European din iunie 2012 privind stimularea creșterii și că sunt suficiente pentru a onora angajamentele restante;

Piața unică

| 14. | invită Comisia să se concentreze în continuare pe îmbunătățirea guvernanței pieței unice, să-și reafirme intenția de a realiza o simplificare administrativă, să acorde atenția cuvenită propunerii, dacă e cazul, unor regulamente și nu a unor directive pentru a asigura proporționalitatea măsurilor propuse și să monitorizeze progresele realizate în ceea ce privește punerea deplină în aplicare a acquis-ului pieței unice, în special în sectorul serviciilor, inclusiv posibilitatea instituirii unor proceduri rapide privind încălcarea dreptului comunitar; subliniază că trebuie să se țină seama în mod corespunzător de dimensiunea economică, socială și de mediu ale pieței unice; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să se concentreze în continuare pe îmbunătățirea guvernanței pieței unice, să-și reafirme intenția de a realiza o simplificare administrativă, să acorde atenția cuvenită propunerii, dacă e cazul, unor regulamente și nu a unor directive pentru a asigura proporționalitatea măsurilor propuse și să monitorizeze progresele realizate în ceea ce privește punerea deplină în aplicare a acquis-ului pieței unice, în special în sectorul serviciilor, inclusiv posibilitatea instituirii unor proceduri rapide privind încălcarea dreptului comunitar; subliniază că trebuie să se țină seama în mod corespunzător de dimensiunea economică, socială și de mediu ale pieței unice;

| 15. | așteaptă cu nerăbdare propunerile Comisiei din cel de-al doilea pachet privind piața internă referitoare la acțiunile prioritare pentru stimularea creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a încrederii în piața internă; încurajează recurgerea la o cooperare consolidată dacă e cazul și dacă e necesar; |
| --- | --- |

15.

așteaptă cu nerăbdare propunerile Comisiei din cel de-al doilea pachet privind piața internă referitoare la acțiunile prioritare pentru stimularea creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a încrederii în piața internă; încurajează recurgerea la o cooperare consolidată dacă e cazul și dacă e necesar;

| 16. | invită Comisia să fie mai sistematică atunci când evaluează impactul propunerilor sale asupra IMM-urilor, pe care Europa se bazează pentru multe locuri de muncă noi; îndeamnă, în acest sens, Comisia să descurajeze în mod activ suprareglementarea dreptului UE la nivel național, ceea ce distorsionează condițiile echitabile de concurență de pe piața internă; solicită să se reducă în continuare sarcina birocratică; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să fie mai sistematică atunci când evaluează impactul propunerilor sale asupra IMM-urilor, pe care Europa se bazează pentru multe locuri de muncă noi; îndeamnă, în acest sens, Comisia să descurajeze în mod activ suprareglementarea dreptului UE la nivel național, ceea ce distorsionează condițiile echitabile de concurență de pe piața internă; solicită să se reducă în continuare sarcina birocratică;

| 17. | confirmă susținerea sa pentru accentul pe care Comisia îl pune pe agenda digitală; solicită propuneri de furnizare a mai multor servicii transfrontaliere pentru consumatorii din întreaga UE; |
| --- | --- |

17.

confirmă susținerea sa pentru accentul pe care Comisia îl pune pe agenda digitală; solicită propuneri de furnizare a mai multor servicii transfrontaliere pentru consumatorii din întreaga UE;

| 18. | reamintește necesitatea realizării unei revizuiri aprofundate a Directivei privind siguranța generală a produselor (Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2)), care garantează sănătatea și siguranța consumatorilor, facilitând, totodată, comerțul cu bunuri, în special pentru IMM-uri; invită Comisia să propună un regulament orizontal referitor la supravegherea pieței pentru toate produsele; solicită, de asemenea, introducerea unor căi de atac eficiente în domeniul serviciilor financiare cu amânuntul și a unei abordări coordonate orizontale comune pentru protejarea consumatorilor; |
| --- | --- |

18.

reamintește necesitatea realizării unei revizuiri aprofundate a Directivei privind siguranța generală a produselor (Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2)), care garantează sănătatea și siguranța consumatorilor, facilitând, totodată, comerțul cu bunuri, în special pentru IMM-uri; invită Comisia să propună un regulament orizontal referitor la supravegherea pieței pentru toate produsele; solicită, de asemenea, introducerea unor căi de atac eficiente în domeniul serviciilor financiare cu amânuntul și a unei abordări coordonate orizontale comune pentru protejarea consumatorilor;

| 19. | îndeamnă Comisia să-și îmbunătățească maniera de reglementare cu privire la IMM-uri și la microîntreprinderi, prin adaptarea legislației la nevoile IMM-urilor și prin continuarea introducerii unor excepții adecvate; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să-și îmbunătățească maniera de reglementare cu privire la IMM-uri și la microîntreprinderi, prin adaptarea legislației la nevoile IMM-urilor și prin continuarea introducerii unor excepții adecvate;

| 20. | îndeamnă Comisia să-și continue reforma în domeniul drepturilor de autor, care ar trebui să fie adecvată pentru mediul internetului și să se bazeze pe legitimitate socială, ținând seama în mod corespunzător de drepturile fundamentale, și care ar trebui să includă finalizarea reformei în domeniul drepturilor de proprietate industrială în vederea stimulării creșterii economice și a creării de locuri de muncă în Europa; invită Comisia să țină seama de problemele de ordin juridic care au apărut în controversa legată de Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACTA) atunci când își prezintă propunerea referitoare la revizuirea dreptului UE privind mărcile; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să-și continue reforma în domeniul drepturilor de autor, care ar trebui să fie adecvată pentru mediul internetului și să se bazeze pe legitimitate socială, ținând seama în mod corespunzător de drepturile fundamentale, și care ar trebui să includă finalizarea reformei în domeniul drepturilor de proprietate industrială în vederea stimulării creșterii economice și a creării de locuri de muncă în Europa; invită Comisia să țină seama de problemele de ordin juridic care au apărut în controversa legată de Acordul comercial de combatere a contrafacerii (ACTA) atunci când își prezintă propunerea referitoare la revizuirea dreptului UE privind mărcile;

Clima, mediul, energia și transporturile

| 21. | insistă asupra necesității de a implementa foaia de parcurs pentru o Europă eficientă în ceea ce privește resursele pentru a crea stimulente pentru dezvoltarea unei economii nepoluante, pentru promovarea biodiversității și lupta împotriva schimbărilor climatice, inclusiv pentru integrarea măsurilor de eficiență în materie de resurse astfel cum se prevede în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

insistă asupra necesității de a implementa foaia de parcurs pentru o Europă eficientă în ceea ce privește resursele pentru a crea stimulente pentru dezvoltarea unei economii nepoluante, pentru promovarea biodiversității și lupta împotriva schimbărilor climatice, inclusiv pentru integrarea măsurilor de eficiență în materie de resurse astfel cum se prevede în Strategia Europa 2020;

| 22. | consideră că Semestrul european trebuie să reprezinte ocazia ca fiecare stat membru să facă dovada angajamentelor sale în ceea ce privește Strategia UE 2020, Pactul euro plus, Actul privind piața unică și alte obiective majore ale UE; |
| --- | --- |

22.

consideră că Semestrul european trebuie să reprezinte ocazia ca fiecare stat membru să facă dovada angajamentelor sale în ceea ce privește Strategia UE 2020, Pactul euro plus, Actul privind piața unică și alte obiective majore ale UE;

| 23. | invită Comisia să prezinte fără întârziere propuneri care să abordeze deficiențele actualei scheme de comercializare a certificatelor de emisii, pentru a preveni colapsul acesteia; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să prezinte fără întârziere propuneri care să abordeze deficiențele actualei scheme de comercializare a certificatelor de emisii, pentru a preveni colapsul acesteia;

| 24. | invită Comisia să prezinte un plan de acțiune detaliat privind măsurile elaborate pentru a obține o piață unică pe deplin integrată și interconectată în domeniul energetic și subliniază că este important ca UE să aibă o infrastructură a rețelelor modernă; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să prezinte un plan de acțiune detaliat privind măsurile elaborate pentru a obține o piață unică pe deplin integrată și interconectată în domeniul energetic și subliniază că este important ca UE să aibă o infrastructură a rețelelor modernă;

| 25. | invită Comisia să implementeze foaia de parcurs pentru a trece în 2050 la o economie cu emisii scăzute de carbon care să fie competitivă, incluzând etape intermediare; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să implementeze foaia de parcurs pentru a trece în 2050 la o economie cu emisii scăzute de carbon care să fie competitivă, incluzând etape intermediare;

| 26. | solicită Comisiei să elaboreze o strategie de abordare a impactului prețurilor la energie în creștere asupra membrilor societății; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să elaboreze o strategie de abordare a impactului prețurilor la energie în creștere asupra membrilor societății;

| 27. | consideră că criza ar trebui folosită ca o șansă de transformare a modelului nostru de dezvoltare ca societate pentru a crea o economie foarte eficientă, bazată pe resurse regenerabile și rezistentă la schimbările climatice; subliniază necesitatea prezentării de către Comisie a unor propuneri referitoare la un pachet privind energia și clima în perspectiva anului 2030 bazat pe cei trei piloni actuali, și anume reducerea gazelor cu efect de seră, surse regenerabile de energie și eficiența energetică; |
| --- | --- |

27.

consideră că criza ar trebui folosită ca o șansă de transformare a modelului nostru de dezvoltare ca societate pentru a crea o economie foarte eficientă, bazată pe resurse regenerabile și rezistentă la schimbările climatice; subliniază necesitatea prezentării de către Comisie a unor propuneri referitoare la un pachet privind energia și clima în perspectiva anului 2030 bazat pe cei trei piloni actuali, și anume reducerea gazelor cu efect de seră, surse regenerabile de energie și eficiența energetică;

| 28. | susține accentul pe care Comisia îl pune pe necesitatea de a moderniza rețeaua de transport multimodal din Europa, aspect fundamental pentru succesul pieței interne; invită Comisia să-și respecte angajamentele privind căile ferate și să extindă competențele Agenției Europene a Căilor Ferate în domeniul certificării în materie de siguranță și al armonizării materialului rulant; |
| --- | --- |

28.

susține accentul pe care Comisia îl pune pe necesitatea de a moderniza rețeaua de transport multimodal din Europa, aspect fundamental pentru succesul pieței interne; invită Comisia să-și respecte angajamentele privind căile ferate și să extindă competențele Agenției Europene a Căilor Ferate în domeniul certificării în materie de siguranță și al armonizării materialului rulant;

| 29. | regretă faptul că nu s-a realizat pe deplin inițiativa privind cerul unic european și invită Comisia să-și reînnoiască eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

29.

regretă faptul că nu s-a realizat pe deplin inițiativa privind cerul unic european și invită Comisia să-și reînnoiască eforturile în acest sens;

Societăți bazate pe coeziune și favorabile incluziunii - Europa cetățenilor

| 30. | salută cu tărie accentul pe care Comisia îl pune pe încadrarea în muncă a tineretului și propunerile acesteia de a extinde capacitatea Uniunii de stimulare a educației și a formării; așteaptă, ca parte a comunicării generale privind pachetul referitor la ocuparea forței de muncă, obiective și calendare clare și propuneri concrete privind mobilitatea tineretului, „garanția pentru tineret”, cadrul de calitate pentru stagii, competențe lingvistice și antreprenoriat în rândul tinerilor pentru a combate șomajul ridicat din rândul acestora; așteaptă, de asemenea, măsuri concrete de reducere a sărăciei, de reformare a pieței muncii și de stabilire a unor standarde sociale astfel încât să poată fi adoptată o abordare echilibrată bazată pe flexisecuritate în statele membre care doresc acest lucru și solicită să se pună mai mult accent pe încadrarea în muncă a persoanelor cu dizabilități în contextul unei societăți în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

30.

salută cu tărie accentul pe care Comisia îl pune pe încadrarea în muncă a tineretului și propunerile acesteia de a extinde capacitatea Uniunii de stimulare a educației și a formării; așteaptă, ca parte a comunicării generale privind pachetul referitor la ocuparea forței de muncă, obiective și calendare clare și propuneri concrete privind mobilitatea tineretului, „garanția pentru tineret”, cadrul de calitate pentru stagii, competențe lingvistice și antreprenoriat în rândul tinerilor pentru a combate șomajul ridicat din rândul acestora; așteaptă, de asemenea, măsuri concrete de reducere a sărăciei, de reformare a pieței muncii și de stabilire a unor standarde sociale astfel încât să poată fi adoptată o abordare echilibrată bazată pe flexisecuritate în statele membre care doresc acest lucru și solicită să se pună mai mult accent pe încadrarea în muncă a persoanelor cu dizabilități în contextul unei societăți în curs de îmbătrânire;

| 31. | subliniază importanța investițiilor în capitalul uman, în cercetare și dezvoltare, a educației și a formării adecvate în vederea facilitării mobilității profesionale; solicită, de asemenea, să se acorde mai multă atenție chestiunilor legate de violența împotriva femeilorși de traficul de persoane; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța investițiilor în capitalul uman, în cercetare și dezvoltare, a educației și a formării adecvate în vederea facilitării mobilității profesionale; solicită, de asemenea, să se acorde mai multă atenție chestiunilor legate de violența împotriva femeilorși de traficul de persoane;

| 32. | solicită din nou ca, după 2013, la nivelul UE să se aplice o politică de coeziune solidă, care trebuie să asigure integrarea fondurilor și a programelor actuale, să asigure resurse adecvate, să se bazeze pe guvernanța pe mai multe niveluri și să fie bine aliniată la obiectivele Strategiei UE 2020; insistă asupra necesității de a crește eficiența și capacitatea de adaptare a Fondului de solidaritate și așteaptă propuneri în acest sens; își exprimă convingerea că există posibilitatea de a găsi, într-un mod adecvat, o platformă comună pentru politicile UE în materie de coeziune și de cercetare și dezvoltare, spre care ar trebui să ne îndreptăm în vederea obținerii creșterii și a competitivității, respectând, totodată, principiile coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și pe cel al excelenței; |
| --- | --- |

32.

solicită din nou ca, după 2013, la nivelul UE să se aplice o politică de coeziune solidă, care trebuie să asigure integrarea fondurilor și a programelor actuale, să asigure resurse adecvate, să se bazeze pe guvernanța pe mai multe niveluri și să fie bine aliniată la obiectivele Strategiei UE 2020; insistă asupra necesității de a crește eficiența și capacitatea de adaptare a Fondului de solidaritate și așteaptă propuneri în acest sens; își exprimă convingerea că există posibilitatea de a găsi, într-un mod adecvat, o platformă comună pentru politicile UE în materie de coeziune și de cercetare și dezvoltare, spre care ar trebui să ne îndreptăm în vederea obținerii creșterii și a competitivității, respectând, totodată, principiile coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și pe cel al excelenței;

| 33. | sprijină inițiativele la nivelul Uniuni de completare a eforturilor naționale pentru stimularea microcreditelor și a antreprenoriatului social, care furnizează servicii care nu sunt furnizate într-o măsură suficientă de sectorul public sau privat; |
| --- | --- |

33.

sprijină inițiativele la nivelul Uniuni de completare a eforturilor naționale pentru stimularea microcreditelor și a antreprenoriatului social, care furnizează servicii care nu sunt furnizate într-o măsură suficientă de sectorul public sau privat;

| 34. | salută abordarea mai solidă adoptată de Comisie cu privire la protejarea statului de drept și a drepturilor fundamentale peste tot în Uniune; solicită o revizuire a Agenției pentru Drepturi Fundamentale pentru a garanta monitorizarea și implementarea eficientă a Cartei Drepturilor Omului și a o alinia la Tratatul de la Lisabona; susține Comisia în negocierile sale privind aderarea UE la Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

34.

salută abordarea mai solidă adoptată de Comisie cu privire la protejarea statului de drept și a drepturilor fundamentale peste tot în Uniune; solicită o revizuire a Agenției pentru Drepturi Fundamentale pentru a garanta monitorizarea și implementarea eficientă a Cartei Drepturilor Omului și a o alinia la Tratatul de la Lisabona; susține Comisia în negocierile sale privind aderarea UE la Convenția europeană a drepturilor omului;

| 35. | invită Comisia să verifice aplicarea Directivei de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (Directiva 2000/43/CE a Consiliului (3)) și transpunerea Deciziei-cadru privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei (Directiva cadru 2008/913/JAI a Consiliului (4)) și consideră regretabilă absența caracterului obligatoriu din punct de vedere juridic al cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să verifice aplicarea Directivei de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (Directiva 2000/43/CE a Consiliului (3)) și transpunerea Deciziei-cadru privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei (Directiva cadru 2008/913/JAI a Consiliului (4)) și consideră regretabilă absența caracterului obligatoriu din punct de vedere juridic al cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor;

| 36. | invită Comisia să se asigure că libera circulație a persoanelor este garantată, iar acquis-ul Schengen este pe deplin respectat; subliniază că este necesar să se înlocuiască evaluările inter pares inadecvate efectuate de statele membre și invită Comisia să-și asume de deplin responsabilitatea pentru supravegherea normelor Schengen; salută sprijinul pe care Comisia i l-a acordat cu privire la poziția sa referitoare la temeiul juridic pentru normele Schengen; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să se asigure că libera circulație a persoanelor este garantată, iar acquis-ul Schengen este pe deplin respectat; subliniază că este necesar să se înlocuiască evaluările inter pares inadecvate efectuate de statele membre și invită Comisia să-și asume de deplin responsabilitatea pentru supravegherea normelor Schengen; salută sprijinul pe care Comisia i l-a acordat cu privire la poziția sa referitoare la temeiul juridic pentru normele Schengen;

| 37. | consideră regretabilă lipsa unei propuneri legislative privind o mai mare solidaritate în interiorul UE în ceea ce privește azilul; solicită să se prezinte o propunere legislativă de instituire a unui sistem european comun de azil care să combine responsabilitatea și solidaritatea; |
| --- | --- |

37.

consideră regretabilă lipsa unei propuneri legislative privind o mai mare solidaritate în interiorul UE în ceea ce privește azilul; solicită să se prezinte o propunere legislativă de instituire a unui sistem european comun de azil care să combine responsabilitatea și solidaritatea;

| 38. | subliniază importanța adoptării regulamentului referitor la un cadru general pentru protecția datelor și a directivei referitoare la protecția datelor în domeniul prevenirii, detectării, investigării sau urmării penale a infracțiunilor pentru a asigura faptul că orice măsură viitoare privind contraterorismul respectă standarde înalte de confidențialitate și protecție a datelor; invită Comisia să își prezinte analiza asupra Directivei privind păstrarea datelor (Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5)); |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța adoptării regulamentului referitor la un cadru general pentru protecția datelor și a directivei referitoare la protecția datelor în domeniul prevenirii, detectării, investigării sau urmării penale a infracțiunilor pentru a asigura faptul că orice măsură viitoare privind contraterorismul respectă standarde înalte de confidențialitate și protecție a datelor; invită Comisia să își prezinte analiza asupra Directivei privind păstrarea datelor (Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5));

| 39. | susține cu tărie accentul pus de Comisie pe aplicarea inițiativelor favorabile cetățenilor în contextul propunerii de decizie referitoare la Anul european al cetățenilor (2013) (COM(2011)0489) pentru a crește gradul de sensibilizare a cetățenilor cu privire la beneficiile cetățeniei europene; |
| --- | --- |

39.

susține cu tărie accentul pus de Comisie pe aplicarea inițiativelor favorabile cetățenilor în contextul propunerii de decizie referitoare la Anul european al cetățenilor (2013) (COM(2011)0489) pentru a crește gradul de sensibilizare a cetățenilor cu privire la beneficiile cetățeniei europene;

Agricultura și pescuitul

| 40. | ia act de reforma în curs de desfășurare a politicii agricole comune; salută angajamentul asumat de Comisie de a promova o abordare echilibrată și integrată care să asigure atât producția durabilă și eficientă a unor produse alimentare de foarte bună calitate și la prețuri rezonabile, cât și respectarea valorii în materie de mediu și de patrimoniu a mediului rural; recomandă ca PAC să fie bine aliniată la Strategia Europa 2020 pentru a încuraja inovarea în agricultură și a spori sustenabilitatea, echitatea și competitivitatea agriculturii europene la nivel local și regional; |
| --- | --- |

40.

ia act de reforma în curs de desfășurare a politicii agricole comune; salută angajamentul asumat de Comisie de a promova o abordare echilibrată și integrată care să asigure atât producția durabilă și eficientă a unor produse alimentare de foarte bună calitate și la prețuri rezonabile, cât și respectarea valorii în materie de mediu și de patrimoniu a mediului rural; recomandă ca PAC să fie bine aliniată la Strategia Europa 2020 pentru a încuraja inovarea în agricultură și a spori sustenabilitatea, echitatea și competitivitatea agriculturii europene la nivel local și regional;

| 41. | subliniază că reforma politicii comune în domeniul pescuitului trebuie să fie ambițioasă pentru a obține stocuri de pește durabile și sănătoase pe termen lung; îndeamnă Comisia să se asigure că articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) constituie temeiul juridic pentru propunerile sale și să se limiteze la a utiliza articolul 43 alineatul (3) pentru propuneri legate în mod strict de stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit; amintește că se opune practicii de aruncare înapoi în mare și măsurilor prost gândite și costisitoare destinate reducerii capacității flotelor; |
| --- | --- |

41.

subliniază că reforma politicii comune în domeniul pescuitului trebuie să fie ambițioasă pentru a obține stocuri de pește durabile și sănătoase pe termen lung; îndeamnă Comisia să se asigure că articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) constituie temeiul juridic pentru propunerile sale și să se limiteze la a utiliza articolul 43 alineatul (3) pentru propuneri legate în mod strict de stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit; amintește că se opune practicii de aruncare înapoi în mare și măsurilor prost gândite și costisitoare destinate reducerii capacității flotelor;

Politica externă și politica de dezvoltare

| 42. | invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să colaboreze și să propună Consiliului inițiative bine coordonate în domeniul politicii externe și de securitate comune; îndeamnă Comisia să reunească toate activitățile și serviciile sale relevante, inclusiv politica de dezvoltare, în vederea realizării obiectivelor internaționale din Tratatul de l a Lisabona și, mai ales, de la articolul 208 din TFUE, care se referă la coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), respectând, totodată, valorile pe care a fost construită Uniunea însăși; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să colaboreze și să propună Consiliului inițiative bine coordonate în domeniul politicii externe și de securitate comune; îndeamnă Comisia să reunească toate activitățile și serviciile sale relevante, inclusiv politica de dezvoltare, în vederea realizării obiectivelor internaționale din Tratatul de l a Lisabona și, mai ales, de la articolul 208 din TFUE, care se referă la coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), respectând, totodată, valorile pe care a fost construită Uniunea însăși;

| 43. | așteaptă inițiative legislative de revizuire a temeiurilor juridice pentru următoarea generație de instrumente de asistență financiară externă care să utilizeze pe deplin sistemul de acte delegate; solicită mai multă flexibilitate în ceea ce privește acordarea de asistență financiară în situații de criză; |
| --- | --- |

43.

așteaptă inițiative legislative de revizuire a temeiurilor juridice pentru următoarea generație de instrumente de asistență financiară externă care să utilizeze pe deplin sistemul de acte delegate; solicită mai multă flexibilitate în ceea ce privește acordarea de asistență financiară în situații de criză;

| 44. | așteaptă din partea Comisiei ca aceasta să susțină extinderea Uniunii astfel încât aceasta să includă orice țară europeană care respectă valorile Uniunii și își asumă angajamentul de a le promova, ținând, totodată, seama de cerința conform căreia țările în curs de aderare trebuie să respecte criteriile de la Copenhaga, și de capacitatea de integrare a Uniunii; consideră că Uniunea și-ar pierde autoritatea morală și credibilitatea politică în lume dacă și-ar exclude vecinii; se așteaptă la o continuare a activităților Comisiei privind negocierile de aderare în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

44.

așteaptă din partea Comisiei ca aceasta să susțină extinderea Uniunii astfel încât aceasta să includă orice țară europeană care respectă valorile Uniunii și își asumă angajamentul de a le promova, ținând, totodată, seama de cerința conform căreia țările în curs de aderare trebuie să respecte criteriile de la Copenhaga, și de capacitatea de integrare a Uniunii; consideră că Uniunea și-ar pierde autoritatea morală și credibilitatea politică în lume dacă și-ar exclude vecinii; se așteaptă la o continuare a activităților Comisiei privind negocierile de aderare în curs de desfășurare;

| 45. | invită Comisia să aplice o politică pentru dezvoltare consolidată și orientată către rezultate care să asigure o eficiență crescută a ajutoarelor și care să garanteze o coerență politică mai mare și o coordonare sporită a donatorilor la nivel național, al UE și global și, din ce în ce mai mult, cu actorii emergenți ai dezvoltării mondiale; insistă asupra necesității de înființa un fond fiduciar dedicat soluționării problemei legate de malnutriție din țările în curs de dezvoltare și să lanseze o procedură de consultare cu privire la fenomenul de acaparare a terenurilor; îndeamnă Comisia să asigure o mai mare eficiență a ajutorului UE în lumina unor posibile obiective de dezvoltare ale mileniului de după 2015; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să aplice o politică pentru dezvoltare consolidată și orientată către rezultate care să asigure o eficiență crescută a ajutoarelor și care să garanteze o coerență politică mai mare și o coordonare sporită a donatorilor la nivel național, al UE și global și, din ce în ce mai mult, cu actorii emergenți ai dezvoltării mondiale; insistă asupra necesității de înființa un fond fiduciar dedicat soluționării problemei legate de malnutriție din țările în curs de dezvoltare și să lanseze o procedură de consultare cu privire la fenomenul de acaparare a terenurilor; îndeamnă Comisia să asigure o mai mare eficiență a ajutorului UE în lumina unor posibile obiective de dezvoltare ale mileniului de după 2015;

Comerțul

| 46. | consideră că deschiderea reciprocă și echilibrată a piețelor reprezintă un instrument politic strategic pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă de la nivel intern din UE; subliniază importanța implicării Parlamentului în toate etapele negocierilor și își reafirmă angajamentul față de o abordare multilaterală cu privire la comerțul internațional; subliniază importanța luptei împotriva protecționismului la nivel multilateral și prin intermediul tuturor acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

46.

consideră că deschiderea reciprocă și echilibrată a piețelor reprezintă un instrument politic strategic pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă de la nivel intern din UE; subliniază importanța implicării Parlamentului în toate etapele negocierilor și își reafirmă angajamentul față de o abordare multilaterală cu privire la comerțul internațional; subliniază importanța luptei împotriva protecționismului la nivel multilateral și prin intermediul tuturor acordurilor comerciale;

| 47. | susține eforturile Comisiei în cadrul tuturor negocierilor comerciale bilaterale și regionale în curs de desfășurare; admite că este necesar să se realizeze progrese continue în ceea ce privește încheierea unor acorduri de liber schimb bilaterale cu partenerii importanți; |
| --- | --- |

47.

susține eforturile Comisiei în cadrul tuturor negocierilor comerciale bilaterale și regionale în curs de desfășurare; admite că este necesar să se realizeze progrese continue în ceea ce privește încheierea unor acorduri de liber schimb bilaterale cu partenerii importanți;

| 48. | subliniază importanța pe care o acordă integrării standardelor în materie de drepturi ale omului, sociale și de mediu și responsabilității sociale a întreprinderilor în toate politicile internaționale, precum și a unor norme clare prin care societățile din Europa sunt obligate să dea dovadă de un comportament responsabil; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța pe care o acordă integrării standardelor în materie de drepturi ale omului, sociale și de mediu și responsabilității sociale a întreprinderilor în toate politicile internaționale, precum și a unor norme clare prin care societățile din Europa sunt obligate să dea dovadă de un comportament responsabil;

*

* *

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0292.

(2)  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

(3)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(4)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(5)  JO L 105, 13.4.2006, p. 54.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/31

---

Marți, 11 septembrie 2012Donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celule

P7_TA(2012)0320

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la donările voluntare și neremunerate de țesuturi și celule (2011/2193(INI))

2013/C 353 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 184 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în special, articolul 1 privind demnitatea umană și articolul 3 privind dreptul la integritate al persoanei, care fac referire la „interzicerea utilizării corpului uman și a părților sale, ca atare, ca sursă de profit”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în special, articolul 1 privind demnitatea umană și articolul 3 privind dreptul la integritate al persoanei, care fac referire la „interzicerea utilizării corpului uman și a părților sale, ca atare, ca sursă de profit”,

| — | având în vedere cel de Al doilea raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celule (COM(2011)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de Al doilea raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celule (COM(2011)0352),

| — | având în vedere Directiva 2010/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2010 referitoare la Comunicarea Comisiei: Planul de acțiune privind donarea și transplantul de organe (2009-2015): consolidarea cooperării dintre statele membre (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2010 referitoare la Comunicarea Comisiei: Planul de acțiune privind donarea și transplantul de organe (2009-2015): consolidarea cooperării dintre statele membre (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1394/2007 (3) al Parlamentului European si al Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind medicamentele pentru terapie avansată și de modificare a Directivei 2001/83/CE și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1394/2007 (3) al Parlamentului European si al Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind medicamentele pentru terapie avansată și de modificare a Directivei 2001/83/CE și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004,

| — | având în vedere Directiva 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane (4),

| — | având în vedere Directiva 2006/17/CE a Comisiei din 8 februarie 2006 (5) de punere în aplicare a Directivei 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite cerințe tehnice pentru donarea, obținerea și controlul țesuturilor și celulelor umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/17/CE a Comisiei din 8 februarie 2006 (5) de punere în aplicare a Directivei 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite cerințe tehnice pentru donarea, obținerea și controlul țesuturilor și celulelor umane,

| — | având în vedere principiile directoare ale Organizației Mondiale a Sănătății privind transplanturile de celule, țesuturi și organe umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare ale Organizației Mondiale a Sănătății privind transplanturile de celule, țesuturi și organe umane,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina și protocolul adițional la aceasta privind transplantul de organe și țesuturi de origine umană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina și protocolul adițional la aceasta privind transplantul de organe și țesuturi de origine umană,

| — | având în vedere Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicina și Protocolul său adițional privind transplantul de organe și țesuturi de origine umană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicina și Protocolul său adițional privind transplantul de organe și țesuturi de origine umană,

| — | având în vedere Raportul Registrului European pentru Organe, Țesuturi și Celule din 2010 privind datele europene referitoare la activități de donare și de transplant de țesuturi și de celule hematopoietice și reproductive, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Registrului European pentru Organe, Țesuturi și Celule din 2010 privind datele europene referitoare la activități de donare și de transplant de țesuturi și de celule hematopoietice și reproductive,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2005 referitoare la comercializarea ovulelor umane (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2005 referitoare la comercializarea ovulelor umane (6),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0223/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0223/2012),

| A. | întrucât țesuturile și celulele donate, cum ar fi pielea, oasele, tendoanele, corneea și celulele stem hematopoietice, sunt tot mai frecvent utilizate în terapii medicale și ca material de bază pentru medicamentele pentru terapie avansată (advanced therapy medicinal products, ATMP); întrucât Directiva 2004/23/CE stipulează că statele membre depun toate eforturile pentru a garanta că obținerea de țesuturi și celule ca atare se realizează fără scop lucrativ; întrucât aceasta reprezintă o obligație juridică clară și, în cazul în care un stat membru nu respectă acest principiul, ar putea fi inițiată acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât țesuturile și celulele donate, cum ar fi pielea, oasele, tendoanele, corneea și celulele stem hematopoietice, sunt tot mai frecvent utilizate în terapii medicale și ca material de bază pentru medicamentele pentru terapie avansată (advanced therapy medicinal products, ATMP); întrucât Directiva 2004/23/CE stipulează că statele membre depun toate eforturile pentru a garanta că obținerea de țesuturi și celule ca atare se realizează fără scop lucrativ; întrucât aceasta reprezintă o obligație juridică clară și, în cazul în care un stat membru nu respectă acest principiul, ar putea fi inițiată acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Directiva 2004/23/CE, statele membre prezintă Comisiei, la fiecare trei ani, rapoarte privind practicile de donare voluntară și neremunerată; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Directiva 2004/23/CE, statele membre prezintă Comisiei, la fiecare trei ani, rapoarte privind practicile de donare voluntară și neremunerată;

| C. | întrucât 27 dintre cele 29 de țări care au prezentat rapoarte au prevăzut anumite dispoziții (obligatorii sau nu) care reglementează principiul donării voluntare și neremunerate de țesuturi și de celule; |
| --- | --- |

C.

întrucât 27 dintre cele 29 de țări care au prezentat rapoarte au prevăzut anumite dispoziții (obligatorii sau nu) care reglementează principiul donării voluntare și neremunerate de țesuturi și de celule;

| D. | întrucât 13 țări au stabilit principii directoare cu privire la posibilitatea acordării de indemnizații sau stimulente donatorilor de țesuturi și de celule; |
| --- | --- |

D.

întrucât 13 țări au stabilit principii directoare cu privire la posibilitatea acordării de indemnizații sau stimulente donatorilor de țesuturi și de celule;

| E. | întrucât 19 țări declară că acordă anumite forme de compensații sau stimulente donatorilor în viață de țesuturi și de celule (cu excepția celulelor reproductive); |
| --- | --- |

E.

întrucât 19 țări declară că acordă anumite forme de compensații sau stimulente donatorilor în viață de țesuturi și de celule (cu excepția celulelor reproductive);

| F. | întrucât 14 țări acordă anumite forme de indemnizații sau stimulente pentru donarea de celule reproductive; |
| --- | --- |

F.

întrucât 14 țări acordă anumite forme de indemnizații sau stimulente pentru donarea de celule reproductive;

| G. | întrucât patru țări acordă anumite forme de indemnizații sau stimulente rudelor donatorilor decedați; |
| --- | --- |

G.

întrucât patru țări acordă anumite forme de indemnizații sau stimulente rudelor donatorilor decedați;

| H. | întrucât campaniile de sensibilizare publice țintite și diseminarea de informații medicale clare, loiale, fundamentate științific și concludente la nivel național și european, în special în anturajul pacienților, joacă un rol foarte important în obținerea sprijinului public și creșterea ratelor de donare de țesuturi și celule; |
| --- | --- |

H.

întrucât campaniile de sensibilizare publice țintite și diseminarea de informații medicale clare, loiale, fundamentate științific și concludente la nivel național și european, în special în anturajul pacienților, joacă un rol foarte important în obținerea sprijinului public și creșterea ratelor de donare de țesuturi și celule;

| I. | întrucât publicitatea privind nevoia sau disponibilitatea de țesuturi și celule umane, în scopul oferirii sau obținerii unui câștig financiar sau a unui avantaj comparabil, ar trebui interzisă; |
| --- | --- |

I.

întrucât publicitatea privind nevoia sau disponibilitatea de țesuturi și celule umane, în scopul oferirii sau obținerii unui câștig financiar sau a unui avantaj comparabil, ar trebui interzisă;

| J. | întrucât, în vreme ce 11 țări au pus în aplicare oficial politici de încurajare a promovării autosuficienței în materie de țesuturi și celule, 17 alte țări au încheiat acorduri bilaterale care urmăresc același obiectiv de aprovizionare națională cu țesuturi și celule umane; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în vreme ce 11 țări au pus în aplicare oficial politici de încurajare a promovării autosuficienței în materie de țesuturi și celule, 17 alte țări au încheiat acorduri bilaterale care urmăresc același obiectiv de aprovizionare națională cu țesuturi și celule umane;

| K. | întrucât asigurarea, în măsura în care este posibil, a unei aprovizionări adecvate cu țesuturi și celule necesare în scopuri medicale are, de asemenea, o importanță etică majoră; întrucât această aprovizionare trebuie gestionată în interesul cetățenilor, trebuind, prin urmare, să fie supervizată de către organismele publice; |
| --- | --- |

K.

întrucât asigurarea, în măsura în care este posibil, a unei aprovizionări adecvate cu țesuturi și celule necesare în scopuri medicale are, de asemenea, o importanță etică majoră; întrucât această aprovizionare trebuie gestionată în interesul cetățenilor, trebuind, prin urmare, să fie supervizată de către organismele publice;

| L. | întrucât majoritatea țărilor care au prezentat rapoarte dispun de organisme de recoltare /furnizare de țesuturi și celule sau un sistem dual de organisme private și publice de recoltare/furnizare; |
| --- | --- |

L.

întrucât majoritatea țărilor care au prezentat rapoarte dispun de organisme de recoltare /furnizare de țesuturi și celule sau un sistem dual de organisme private și publice de recoltare/furnizare;

| M. | întrucât obținerea de țesuturi și celule umane este realizată de persoane care au finalizat cu succes un program de formare stabilit de o echipă clinică specializată în prelevarea de țesuturi și celule sau de o instituție specializată în țesuturi, autorizată pentru obținere; |
| --- | --- |

M.

întrucât obținerea de țesuturi și celule umane este realizată de persoane care au finalizat cu succes un program de formare stabilit de o echipă clinică specializată în prelevarea de țesuturi și celule sau de o instituție specializată în țesuturi, autorizată pentru obținere;

| N. | întrucât recoltarea de țesuturi și celule în beneficiul receptorilor se poate efectua dacă sunt îndeplinite două condiții: ea trebuie să aibă un scop medical sau științific și terapeutic, iar toate elementele recoltate trebuie să facă obiectul unei donări neremunerate; |
| --- | --- |

N.

întrucât recoltarea de țesuturi și celule în beneficiul receptorilor se poate efectua dacă sunt îndeplinite două condiții: ea trebuie să aibă un scop medical sau științific și terapeutic, iar toate elementele recoltate trebuie să facă obiectul unei donări neremunerate;

| O. | întrucât recoltarea de țesuturi și celule trebuie să respecte principiile următoare: anonimatul (cu excepția recoltării de la o persoană în viață pentru un apropiat), neremunerarea, consimțământul, obligația de a repartiza echitabil grefoanele între bolnavi și protejarea sănătății donatorilor și receptorilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât recoltarea de țesuturi și celule trebuie să respecte principiile următoare: anonimatul (cu excepția recoltării de la o persoană în viață pentru un apropiat), neremunerarea, consimțământul, obligația de a repartiza echitabil grefoanele între bolnavi și protejarea sănătății donatorilor și receptorilor;

| P. | întrucât o recoltare de țesuturi și de celule nu poate fi efectuată decât dacă donatorul și-a dat în prealabil, în scris, consimțământul liber și în cunoștință de cauză; întrucât acest consimțământ este revocabil în orice moment și sub orice formă; |
| --- | --- |

P.

întrucât o recoltare de țesuturi și de celule nu poate fi efectuată decât dacă donatorul și-a dat în prealabil, în scris, consimțământul liber și în cunoștință de cauză; întrucât acest consimțământ este revocabil în orice moment și sub orice formă;

| Q. | întrucât utilizarea țesuturilor și a celulelor în corpul uman prezintă riscul de transmitere a unor patologii receptorilor; întrucât acest risc poate fi redus prin selectarea cu atenție și prin evaluarea potențialilor donatori înainte de recoltare, bazată pe o analiză risc-beneficiu, prin controlul și monitorizarea fiecărei donări și prin aplicarea de proceduri în vederea obținerii de țesuturi și de celule în conformitate cu normele și procedurile stabilite și actualizate conform celor mai pertinente avize științifice disponibile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât utilizarea țesuturilor și a celulelor în corpul uman prezintă riscul de transmitere a unor patologii receptorilor; întrucât acest risc poate fi redus prin selectarea cu atenție și prin evaluarea potențialilor donatori înainte de recoltare, bazată pe o analiză risc-beneficiu, prin controlul și monitorizarea fiecărei donări și prin aplicarea de proceduri în vederea obținerii de țesuturi și de celule în conformitate cu normele și procedurile stabilite și actualizate conform celor mai pertinente avize științifice disponibile;

| R. | întrucât donarea anumitor țesuturi și celule prezintă un risc important pentru donator și întrucât riscul este deosebit de ridicat în cazul donării de ovule din cauza tratamentului hormonal necesar pentru pregătirea donării; |
| --- | --- |

R.

întrucât donarea anumitor țesuturi și celule prezintă un risc important pentru donator și întrucât riscul este deosebit de ridicat în cazul donării de ovule din cauza tratamentului hormonal necesar pentru pregătirea donării;

| S. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care este principiul de bază al UE și are, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, un caracter juridic obligatoriu, interzice utilizarea corpului uman și a părților sale, ca atare, ca sursă de profit; |
| --- | --- |

S.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care este principiul de bază al UE și are, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, un caracter juridic obligatoriu, interzice utilizarea corpului uman și a părților sale, ca atare, ca sursă de profit;

| T. | întrucât ar fi de dorit ca toate statele membre să dețină norme cu caracter obligatoriu care să pună în aplicare acest principiu etic, inclusiv prin intermediul dreptului penal; |
| --- | --- |

T.

întrucât ar fi de dorit ca toate statele membre să dețină norme cu caracter obligatoriu care să pună în aplicare acest principiu etic, inclusiv prin intermediul dreptului penal;

| U. | întrucât persistă totuși îndoieli privind compatibilitatea cu acest principiu etic a anumitor tipuri de compensații acordate în legătură cu donările, în special atunci când o astfel de compensație este acordată rudelor donatorilor decedați; |
| --- | --- |

U.

întrucât persistă totuși îndoieli privind compatibilitatea cu acest principiu etic a anumitor tipuri de compensații acordate în legătură cu donările, în special atunci când o astfel de compensație este acordată rudelor donatorilor decedați;

| V. | întrucât donarea neremunerată nu este doar un principiu etic, ci este și necesară pentru a proteja sănătatea donatorului și a receptorului, dat fiind faptul că implicarea unor sume mari de bani în procesul de donare poate încuraja donatorul să își pună viața în pericol nedezvăluind anumite riscuri din dosarul său medical; |
| --- | --- |

V.

întrucât donarea neremunerată nu este doar un principiu etic, ci este și necesară pentru a proteja sănătatea donatorului și a receptorului, dat fiind faptul că implicarea unor sume mari de bani în procesul de donare poate încuraja donatorul să își pună viața în pericol nedezvăluind anumite riscuri din dosarul său medical;

| W. | întrucât există numeroase dovezi conform cărora transplantul alogen de sânge din cordonul ombilical a avut succes deja în cazul multor pacienți și întrucât, de asemenea, există rapoarte credibile conform cărora, în unele cazuri, tratamentul autolog cu acest tip de celule poate avea succes; |
| --- | --- |

W.

întrucât există numeroase dovezi conform cărora transplantul alogen de sânge din cordonul ombilical a avut succes deja în cazul multor pacienți și întrucât, de asemenea, există rapoarte credibile conform cărora, în unele cazuri, tratamentul autolog cu acest tip de celule poate avea succes;

| X. | întrucât rapoarte din surse mass-media reputate sugerează că în domeniul țesuturilor și celulelor principiul donării neremunerate este încălcat în repetate rânduri; |
| --- | --- |

X.

întrucât rapoarte din surse mass-media reputate sugerează că în domeniul țesuturilor și celulelor principiul donării neremunerate este încălcat în repetate rânduri;

| Y. | întrucât capacitatea de a asigura trasabilitatea celulelor și țesuturilor de la donator la receptori și viceversa și monitorizarea pe termen lung a donatorilor în viață și a receptorilor celulelor și țesuturilor reprezintă elementele esențiale de siguranță și de gestionare a calității, |
| --- | --- |

Y.

întrucât capacitatea de a asigura trasabilitatea celulelor și țesuturilor de la donator la receptori și viceversa și monitorizarea pe termen lung a donatorilor în viață și a receptorilor celulelor și țesuturilor reprezintă elementele esențiale de siguranță și de gestionare a calității,

| 1. | salută prezentarea celui de Al doilea raport privind donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celule, care indică faptul că statele membre depun multe eforturi pentru a pune în aplicare principiul donării neremunerate, dar care indică, de asemenea, că mai sunt multe de făcut în acest sens; |
| --- | --- |

1.

salută prezentarea celui de Al doilea raport privind donarea voluntară și neremunerată de țesuturi și de celule, care indică faptul că statele membre depun multe eforturi pentru a pune în aplicare principiul donării neremunerate, dar care indică, de asemenea, că mai sunt multe de făcut în acest sens;

| 2. | constată cu îngrijorare că jumătate dintre statele membre declară că se confruntă cu penurii periodice de țesuturi și celule umane, în special de măduvă a spinării, gameți și țesuturi precum corneea și pielea și că, prin urmare, ar trebui revizuite politicile și legislațiile în vigoare care se dovedesc insuficiente pentru a face față provocării autosuficienței în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

2.

constată cu îngrijorare că jumătate dintre statele membre declară că se confruntă cu penurii periodice de țesuturi și celule umane, în special de măduvă a spinării, gameți și țesuturi precum corneea și pielea și că, prin urmare, ar trebui revizuite politicile și legislațiile în vigoare care se dovedesc insuficiente pentru a face față provocării autosuficienței în Uniunea Europeană;

Neremunerarea, consimțământul și protejarea sănătății

| 3. | subliniază că donarea ar trebui să fie voluntară, neremunerată și anonimă (cu excepția cazului recoltării de la o persoană în viață pentru un apropiat), să fie guvernată de norme juridice și etice de protecție, care să respecte integritatea persoanei; |
| --- | --- |

3.

subliniază că donarea ar trebui să fie voluntară, neremunerată și anonimă (cu excepția cazului recoltării de la o persoană în viață pentru un apropiat), să fie guvernată de norme juridice și etice de protecție, care să respecte integritatea persoanei;

| 4. | invită statele membre să adopte măsuri de protecție a donatorilor în viață și să garanteze că donarea este anonimă (cu excepția cazului recoltării de la o persoană în viață pentru un apropiat), voluntară, liber consimțită, în cunoștință de cauză și neremunerată; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să adopte măsuri de protecție a donatorilor în viață și să garanteze că donarea este anonimă (cu excepția cazului recoltării de la o persoană în viață pentru un apropiat), voluntară, liber consimțită, în cunoștință de cauză și neremunerată;

| 5. | solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție evoluțiile din statele membre, să examineze cu atenție orice rapoarte din partea societății civile sau a mass-mediei cu privire la încălcarea principiului donării neremunerate și să ia măsurile necesare, inclusiv, dacă este necesar, să inițieze acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție evoluțiile din statele membre, să examineze cu atenție orice rapoarte din partea societății civile sau a mass-mediei cu privire la încălcarea principiului donării neremunerate și să ia măsurile necesare, inclusiv, dacă este necesar, să inițieze acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor;

| 6. | consideră că este vital ca toate statele membre să definească clar condițiile în care poate fi acordată o compensație financiară echitabilă și proporțională, ținând seama că aceasta este limitată strict la acoperirea cheltuielilor legate de donarea țesuturilor și a celulelor, cum ar fi cheltuielile de călătorie, pierderea veniturilor sau costurile medicale legate de procedura medicală și posibilele efecte secundare, interzicând astfel orice stimulente financiare și evitând dezavantajele pentru un donator potențial; aceste indemnizații trebuie să fie transparente și auditate cu regularitate; |
| --- | --- |

6.

consideră că este vital ca toate statele membre să definească clar condițiile în care poate fi acordată o compensație financiară echitabilă și proporțională, ținând seama că aceasta este limitată strict la acoperirea cheltuielilor legate de donarea țesuturilor și a celulelor, cum ar fi cheltuielile de călătorie, pierderea veniturilor sau costurile medicale legate de procedura medicală și posibilele efecte secundare, interzicând astfel orice stimulente financiare și evitând dezavantajele pentru un donator potențial; aceste indemnizații trebuie să fie transparente și auditate cu regularitate;

| 7. | invită Comisia să raporteze cu privire la practicile naționale actuale și criteriile de indemnizare a donatorilor în viață, în special în ceea ce privește donarea de ovule; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să raporteze cu privire la practicile naționale actuale și criteriile de indemnizare a donatorilor în viață, în special în ceea ce privește donarea de ovule;

| 8. | invită statele membre să se asigure că orice formă de compensație acordată donatorilor este compatibilă cu principiile etice; recomandă acordarea unei atenții deosebite acestei probleme în cazul în care compensația este acordată nu donatorului, ci familiei acestuia, în urma decesului; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să se asigure că orice formă de compensație acordată donatorilor este compatibilă cu principiile etice; recomandă acordarea unei atenții deosebite acestei probleme în cazul în care compensația este acordată nu donatorului, ci familiei acestuia, în urma decesului;

| 9. | invită statele membre să se asigure că donatorii în viață sunt selectați în funcție de o evaluare a sănătății lor și de istoricul medical, inclusiv pe baza unei evaluări psihologice, dacă se consideră necesar acest lucru, bazată pe o analiză risc-beneficiu, realizată de către profesioniști calificați și formați; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să se asigure că donatorii în viață sunt selectați în funcție de o evaluare a sănătății lor și de istoricul medical, inclusiv pe baza unei evaluări psihologice, dacă se consideră necesar acest lucru, bazată pe o analiză risc-beneficiu, realizată de către profesioniști calificați și formați;

| 10. | solicită statelor membre să adopte măsuri de protecție a minorilor și adulților aflați sub tutelă în materie de recoltare de țesuturi și celule; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să adopte măsuri de protecție a minorilor și adulților aflați sub tutelă în materie de recoltare de țesuturi și celule;

Anonimat, trasabilitate, transparență și informare

| 11. | subliniază că principiile transparenței și siguranței sunt esențiale pentru a atinge un nivel ridicat de susținere a donărilor din partea publicului; încurajează statele membre să acționeze pentru crearea unui sistem transparent și sigur pentru donatori și receptori; |
| --- | --- |

11.

subliniază că principiile transparenței și siguranței sunt esențiale pentru a atinge un nivel ridicat de susținere a donărilor din partea publicului; încurajează statele membre să acționeze pentru crearea unui sistem transparent și sigur pentru donatori și receptori;

| 12. | invită toate statele membre să stabilească norme pentru asigurarea trasabilității țesuturilor și a celulelor de origine umană, de la donator la pacient și viceversa, precum și un sistem de reglementare a importurilor de țesuturi și celule umane din țări terțe, garantând aplicarea unor standarde echivalente de calitate și siguranță; |
| --- | --- |

12.

invită toate statele membre să stabilească norme pentru asigurarea trasabilității țesuturilor și a celulelor de origine umană, de la donator la pacient și viceversa, precum și un sistem de reglementare a importurilor de țesuturi și celule umane din țări terțe, garantând aplicarea unor standarde echivalente de calitate și siguranță;

| 13. | invită statele membre să își intensifice campaniile de informare și de sensibilizare a publicului în favoarea donării de țesuturi și de celule și să asigure furnizarea de informații medicale clare, loiale, fundamentate științific și concludente, precum și date care să permită publicului să facă o alegere în cunoștință de cauză; donatorii ar trebui să fie informați pe deplin cu privire la procedurile utilizate în acest proces și consecințele morale, psihologice, medicale și sociale ale acestora. |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să își intensifice campaniile de informare și de sensibilizare a publicului în favoarea donării de țesuturi și de celule și să asigure furnizarea de informații medicale clare, loiale, fundamentate științific și concludente, precum și date care să permită publicului să facă o alegere în cunoștință de cauză; donatorii ar trebui să fie informați pe deplin cu privire la procedurile utilizate în acest proces și consecințele morale, psihologice, medicale și sociale ale acestora.

| 14. | invită statele membre să întreprindă acțiuni coordonate pentru a împiedica dezvoltarea unei piețe negre a gameților pe internet, deoarece o astfel de piață riscă să afecteze calitatea și securitatea țesuturilor și a celulelor și ridică probleme juridice, etice și legate de sănătatea publică; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să întreprindă acțiuni coordonate pentru a împiedica dezvoltarea unei piețe negre a gameților pe internet, deoarece o astfel de piață riscă să afecteze calitatea și securitatea țesuturilor și a celulelor și ridică probleme juridice, etice și legate de sănătatea publică;

Schimbul de bune practici și consolidarea cooperării europene și internaționale

| 15. | invită statele membre să intensifice schimburile de bune practici, în special în materie de furnizare de țesuturi și celule, de protejare a calității țesuturilor și celulelor pe durata transportului acestora, de sensibilizare cu privire la donare și de formare a personalului din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să intensifice schimburile de bune practici, în special în materie de furnizare de țesuturi și celule, de protejare a calității țesuturilor și celulelor pe durata transportului acestora, de sensibilizare cu privire la donare și de formare a personalului din domeniul sănătății;

| 16. | invită toate statele membre să înființeze bănci publice de țesuturi și celule; |
| --- | --- |

16.

invită toate statele membre să înființeze bănci publice de țesuturi și celule;

| 17. | solicită stabilirea de standarde și cerințe europene în cazul băncilor private de țesuturi și celule; |
| --- | --- |

17.

solicită stabilirea de standarde și cerințe europene în cazul băncilor private de țesuturi și celule;

| 18. | consideră că, pentru a urmări imperativul etic privind asigurarea unei aprovizionări adecvate, Comisia și statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea creării unei baze de date la nivel european a donatorilor și a potențialilor receptori, în scopul gestionării aprovizionării în interesul general și al evitării, pe cât posibil, al penuriilor; |
| --- | --- |

18.

consideră că, pentru a urmări imperativul etic privind asigurarea unei aprovizionări adecvate, Comisia și statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea creării unei baze de date la nivel european a donatorilor și a potențialilor receptori, în scopul gestionării aprovizionării în interesul general și al evitării, pe cât posibil, al penuriilor;

| 19. | consideră că rolul acordurilor bilaterale este foarte important în susținerea țărilor care se confruntă cu o penurie în domeniul țesuturilor și celulelor sau nu au donatori compatibili la nivel național, precum și în asigurarea unui flux mai liber de informații privind țesuturile și celulele între state; |
| --- | --- |

19.

consideră că rolul acordurilor bilaterale este foarte important în susținerea țărilor care se confruntă cu o penurie în domeniul țesuturilor și celulelor sau nu au donatori compatibili la nivel național, precum și în asigurarea unui flux mai liber de informații privind țesuturile și celulele între state;

| 20. | în contextul european, salută în mod special rolul din acest domeniu al Eurocet, care a jucat un rol esențial acționând în calitate de bază de date europeană pentru colectarea de date privind activități de donare și de transplant de țesuturi și celule; solicită autorităților din statele membre să își consolideze colaborarea cu Eurocet pentru a adopta în continuare standarde comune privind donarea de celule și țesuturi și, prin urmare, pentru a permite profesioniștilor din domeniul sănătății să îmbunătățească compatibilitățile oferite cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

20.

în contextul european, salută în mod special rolul din acest domeniu al Eurocet, care a jucat un rol esențial acționând în calitate de bază de date europeană pentru colectarea de date privind activități de donare și de transplant de țesuturi și celule; solicită autorităților din statele membre să își consolideze colaborarea cu Eurocet pentru a adopta în continuare standarde comune privind donarea de celule și țesuturi și, prin urmare, pentru a permite profesioniștilor din domeniul sănătății să îmbunătățească compatibilitățile oferite cetățenilor europeni;

| 21. | invită statele membre să exploreze toate oportunități posibile pentru extinderea cooperării internaționale în acest domeniu, în special în ceea ce privește utilizările potențiale ale celulelor stem hematopoietice; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să exploreze toate oportunități posibile pentru extinderea cooperării internaționale în acest domeniu, în special în ceea ce privește utilizările potențiale ale celulelor stem hematopoietice;

Sângele din cordonul ombilical și celulele stem

| 22. | recunoaște progresele științifice semnificative înregistrate în domeniul sângelui prelevat din cordonul ombilical, care constituie o alternativă terapeutică foarte promițătoare pentru tratamentul a numeroase boli, inclusiv a celor specifice copiilor; |
| --- | --- |

22.

recunoaște progresele științifice semnificative înregistrate în domeniul sângelui prelevat din cordonul ombilical, care constituie o alternativă terapeutică foarte promițătoare pentru tratamentul a numeroase boli, inclusiv a celor specifice copiilor;

| 23. | Evidențiază faptul că, în prezent, majoritatea testelor clinice care utilizează celulele stem prelevate din sângele din cordonul ombilical pentru tratamente legate de bolile nehematologice se desfășoară în afara UE; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a crea un cadru de reglementare care ar putea stimula disponibilitatea celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical; |
| --- | --- |

23.

Evidențiază faptul că, în prezent, majoritatea testelor clinice care utilizează celulele stem prelevate din sângele din cordonul ombilical pentru tratamente legate de bolile nehematologice se desfășoară în afara UE; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a crea un cadru de reglementare care ar putea stimula disponibilitatea celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical;

| 24. | regretă că, în prezent, celule stem prelevate din sângele din cordonul ombilical sunt conservate doar în procent de 1 % din numărul total de nașteri din Uniunea Europeană; subliniază, prin urmare, cât de important este ca, la naștere, mamele să doneze sânge și țesuturi prelevate din cordonul ombilical unor bănci care aderă la standardele operaționale și etice comune, pentru a ajuta la tratarea bolilor și la continuarea cercetării în acest domeniu; subliniază, de asemenea, că trasabilitatea trebuie să reprezinte una dintre condițiile necesare pentru autorizarea acestor bănci la nivel național și European; subliniază că procesul de alocare prin intermediul acestor bănci trebuie să fie onest, echitabil, nediscriminatoriu și transparent; |
| --- | --- |

24.

regretă că, în prezent, celule stem prelevate din sângele din cordonul ombilical sunt conservate doar în procent de 1 % din numărul total de nașteri din Uniunea Europeană; subliniază, prin urmare, cât de important este ca, la naștere, mamele să doneze sânge și țesuturi prelevate din cordonul ombilical unor bănci care aderă la standardele operaționale și etice comune, pentru a ajuta la tratarea bolilor și la continuarea cercetării în acest domeniu; subliniază, de asemenea, că trasabilitatea trebuie să reprezinte una dintre condițiile necesare pentru autorizarea acestor bănci la nivel național și European; subliniază că procesul de alocare prin intermediul acestor bănci trebuie să fie onest, echitabil, nediscriminatoriu și transparent;

| 25. | evidențiază că băncile publice de celule trebuie să ia măsurile necesare pentru a proteja confidențialitatea datelor, cu scopul de a armoniza cerința privind trasabilitatea și necesitatea de a proteja drepturile donatorului, precum confidențialitatea și caracterul privat al informațiilor medicale; |
| --- | --- |

25.

evidențiază că băncile publice de celule trebuie să ia măsurile necesare pentru a proteja confidențialitatea datelor, cu scopul de a armoniza cerința privind trasabilitatea și necesitatea de a proteja drepturile donatorului, precum confidențialitatea și caracterul privat al informațiilor medicale;

| 26. | consideră că trebuie favorizate donările de sânge din cordonul ombilical alogen nefamilial, indiferent dacă banca este publică sau privată, astfel încât unitățile de sânge din cordonul ombilical stocate să fie înregistrate în Registrului Mondial al Donatorilor de Măduvă Osoasă (Bone Marrow Donors Worldwide - BMDW) și să fie accesibile oricărui pacient compatibil care are nevoie de ele; |
| --- | --- |

26.

consideră că trebuie favorizate donările de sânge din cordonul ombilical alogen nefamilial, indiferent dacă banca este publică sau privată, astfel încât unitățile de sânge din cordonul ombilical stocate să fie înregistrate în Registrului Mondial al Donatorilor de Măduvă Osoasă (Bone Marrow Donors Worldwide - BMDW) și să fie accesibile oricărui pacient compatibil care are nevoie de ele;

| 27. | reamintește că această donare trebuie să facă obiectul unui consimțământ liber, în cunoștință de cauză și notificat în scris al mamei și că acest consimțământ este revocabil în orice moment și sub orice formă înainte de donare; |
| --- | --- |

27.

reamintește că această donare trebuie să facă obiectul unui consimțământ liber, în cunoștință de cauză și notificat în scris al mamei și că acest consimțământ este revocabil în orice moment și sub orice formă înainte de donare;

| 28. | invită statele membre să sensibilizeze publicul cu privire la băncile de sânge prelevat din cordonul ombilical prin campanii de informare care s-ar putea derula, de exemplu, în timpul cursurilor de pregătire prenatală și propune acest lucru în conformitate cu prevederile Cartea drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să sensibilizeze publicul cu privire la băncile de sânge prelevat din cordonul ombilical prin campanii de informare care s-ar putea derula, de exemplu, în timpul cursurilor de pregătire prenatală și propune acest lucru în conformitate cu prevederile Cartea drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 29. | Consideră că femeile și bărbații ar trebui informați cu privire la toate opțiunile legate de donarea la naștere a sângelui din cordonul ombilical, cum ar fi stocarea publică sau privată, donarea în scopuri autologe sau eterologe sau pentru cercetare; consideră că ar trebui oferite informații complete, obiective și precise cu privire la avantajele și dezavantajele băncilor de sânge prelevat din cordonul ombilical; |
| --- | --- |

29.

Consideră că femeile și bărbații ar trebui informați cu privire la toate opțiunile legate de donarea la naștere a sângelui din cordonul ombilical, cum ar fi stocarea publică sau privată, donarea în scopuri autologe sau eterologe sau pentru cercetare; consideră că ar trebui oferite informații complete, obiective și precise cu privire la avantajele și dezavantajele băncilor de sânge prelevat din cordonul ombilical;

| 30. | invită statele membre să îmbunătățească atât protecția dreptului părinților la consimțământul în cunoștință de cauză, cât și libertatea de face o alegere în ceea ce privește practicile de conservare a celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să îmbunătățească atât protecția dreptului părinților la consimțământul în cunoștință de cauză, cât și libertatea de face o alegere în ceea ce privește practicile de conservare a celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical;

| 31. | propune ca statele membre să aibă în vedere adoptarea și aplicarea de standarde operaționale și etice pentru băncile publice și private de sânge prelevat din cordonul ombilical care sprijină, de exemplu, respectarea principiului necomercializării corpului uman și a părților sale și care asigură trasabilitatea; |
| --- | --- |

31.

propune ca statele membre să aibă în vedere adoptarea și aplicarea de standarde operaționale și etice pentru băncile publice și private de sânge prelevat din cordonul ombilical care sprijină, de exemplu, respectarea principiului necomercializării corpului uman și a părților sale și care asigură trasabilitatea;

| 32. | invită toate statele membre să instituie cel puțin o bancă publică de celule stem; |
| --- | --- |

32.

invită toate statele membre să instituie cel puțin o bancă publică de celule stem;

| 33. | solicită actualizarea avizului emis de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii în 2004 privind „Aspectele etice ale stocării sângelui prelevat din cordonul ombilical” (Avizul nr. 19), în lumina evoluțiilor din domeniul conservării celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical și al studiilor clinice în desfășurare privind utilizarea celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical; |
| --- | --- |

33.

solicită actualizarea avizului emis de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii în 2004 privind „Aspectele etice ale stocării sângelui prelevat din cordonul ombilical” (Avizul nr. 19), în lumina evoluțiilor din domeniul conservării celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical și al studiilor clinice în desfășurare privind utilizarea celulelor stem prelevate din sângele din cordonul ombilical;

| 34. | invită statele membre să asigure o rețea teritorială de maternități abilitate să efectueze aceste recoltări pentru a garanta aprovizionarea cu sânge prelevat din cordonul ombilical în toate concentrările de populație; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre să asigure o rețea teritorială de maternități abilitate să efectueze aceste recoltări pentru a garanta aprovizionarea cu sânge prelevat din cordonul ombilical în toate concentrările de populație;

| 35. | solicită ca toate băncile care respectă standardele operaționale ale UE pentru colectarea și stocare sângelui prelevat din cordonul ombilical să fie consultate de autoritățile naționale atunci când definesc și pun în aplicare strategii naționale pentru campanii de informare destinate părinților. |
| --- | --- |

35.

solicită ca toate băncile care respectă standardele operaționale ale UE pentru colectarea și stocare sângelui prelevat din cordonul ombilical să fie consultate de autoritățile naționale atunci când definesc și pun în aplicare strategii naționale pentru campanii de informare destinate părinților.

| 36. | solicită standarde și cerințe europene privind băncile private de celule stem; |
| --- | --- |

36.

solicită standarde și cerințe europene privind băncile private de celule stem;

| 37. | ia act de faptul că, în unele state membre, există deja modele și oportunități de colaborare între sectoarele public și privat și încurajează băncile publice și private de sânge prelevat din cordonul ombilical să colaboreze îndeaproape pentru a spori disponibilitatea și schimbul de eșantioane de sânge din cordonul ombilical și de țesuturi la scară națională, europeană și internațională; invită statele membre să reglementeze în mod corespunzător băncile publice și private pentru a garanta transparența deplină și securitatea sângelui din cordonul ombilical, subliniind că băncile trebuie să garanteze practici de lucru deschise și solide în ceea ce privește schimbul de informații, pentru a oferi cât mai multe avantaje pacienților; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că, în unele state membre, există deja modele și oportunități de colaborare între sectoarele public și privat și încurajează băncile publice și private de sânge prelevat din cordonul ombilical să colaboreze îndeaproape pentru a spori disponibilitatea și schimbul de eșantioane de sânge din cordonul ombilical și de țesuturi la scară națională, europeană și internațională; invită statele membre să reglementeze în mod corespunzător băncile publice și private pentru a garanta transparența deplină și securitatea sângelui din cordonul ombilical, subliniind că băncile trebuie să garanteze practici de lucru deschise și solide în ceea ce privește schimbul de informații, pentru a oferi cât mai multe avantaje pacienților;

| 38. | subliniază dezvoltarea unor proceduri neinvazive de recoltare a celulelor stem, care utilizează colectarea de celule stem din sângele periferic (peripheral blood stem cell collection, PBSC); |
| --- | --- |

38.

subliniază dezvoltarea unor proceduri neinvazive de recoltare a celulelor stem, care utilizează colectarea de celule stem din sângele periferic (peripheral blood stem cell collection, PBSC);

| 39. | consideră că statele membre ar trebui să aibă în vedere creșterea numărului de donatori de măduvă osoasă și de celule stem prelevate din sângele periferic, sporind înregistrările de donatori de măduvă osoasă astfel încât, în colaborare cu registrele naționale ale celorlalte țări prin intermediul Registrului Mondial al Donatorilor de Măduvă Osoasă, orice pacient care necesită un transplant de celule stem să aibă cele mai mari șanse de a găsi un donator compatibil. |
| --- | --- |

39.

consideră că statele membre ar trebui să aibă în vedere creșterea numărului de donatori de măduvă osoasă și de celule stem prelevate din sângele periferic, sporind înregistrările de donatori de măduvă osoasă astfel încât, în colaborare cu registrele naționale ale celorlalte țări prin intermediul Registrului Mondial al Donatorilor de Măduvă Osoasă, orice pacient care necesită un transplant de celule stem să aibă cele mai mari șanse de a găsi un donator compatibil.

| 40. | invită statele membre să dezvolte programe care încurajează persoanele aparținând minorităților etnice să doneze țesuturi și celule către bănci publice pentru a remedia lipsa de donatori compatibili din această categorie; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să dezvolte programe care încurajează persoanele aparținând minorităților etnice să doneze țesuturi și celule către bănci publice pentru a remedia lipsa de donatori compatibili din această categorie;

| 41. | subliniază că este de competența statelor membre să permită, să interzică sau să reglementeze cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane și al fertilizării in vitro, însă, în această privință, statele membre trebuie să respecte normele prevăzute în Directiva 2004/23/CE, inclusiv pe cele privind calitatea și siguranța și pe cele privind principiul donării neremunerate; subliniază că Uniunea Europeană are competențe limitate în acest domeniu și, atunci când aplică aceste competențe, ea trebuie să respecte principiile Cartei drepturilor fundamentale a UE și principiile aplicate în hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

41.

subliniază că este de competența statelor membre să permită, să interzică sau să reglementeze cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane și al fertilizării in vitro, însă, în această privință, statele membre trebuie să respecte normele prevăzute în Directiva 2004/23/CE, inclusiv pe cele privind calitatea și siguranța și pe cele privind principiul donării neremunerate; subliniază că Uniunea Europeană are competențe limitate în acest domeniu și, atunci când aplică aceste competențe, ea trebuie să respecte principiile Cartei drepturilor fundamentale a UE și principiile aplicate în hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene;

| 42. | solicită Comisiei să propună cât mai repede posibil o revizuire a Directivei 2004/23/CE, pentru a o armoniza cu principiile care guvernează donarea de organe prevăzute în Directiva 2010/45/UE, precum și să țină seama de noua situație juridică după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, de evoluțiile științifice, de experiența practică a celor implicați în acest sector și de recomandările formulate în prezentul raport; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să propună cât mai repede posibil o revizuire a Directivei 2004/23/CE, pentru a o armoniza cu principiile care guvernează donarea de organe prevăzute în Directiva 2010/45/UE, precum și să țină seama de noua situație juridică după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, de evoluțiile științifice, de experiența practică a celor implicați în acest sector și de recomandările formulate în prezentul raport;

| 43. | invită, de asemenea, Comisia să propună o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1394/2007 pentru a include o prevedere care să garanteze aplicarea principiului donării neremunerate, similară cu cea menționată în Directiva 2010/45/UE, și să țină seama de problemele survenite în punerea în aplicare a regulamentului, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

43.

invită, de asemenea, Comisia să propună o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1394/2007 pentru a include o prevedere care să garanteze aplicarea principiului donării neremunerate, similară cu cea menționată în Directiva 2010/45/UE, și să țină seama de problemele survenite în punerea în aplicare a regulamentului, în special pentru IMM-uri;

*

* *

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 207, 6.8.2010, p. 14.

(2)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 65.

(3)  JO L 324, 10.12.2007, p. 121.

(4)  JO L 102, 7.4.2004, p. 48.

(5)  JO L 38, 9.2.2006, p. 40.

(6)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 251.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/38

---

Marți, 11 septembrie 2012Rolul femeilor în cadrul economiei ecologice

P7_TA(2012)0321

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la rolul femeilor în economia ecologică (2012/2035(INI))

2013/C 353 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | Având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iunie 2011 intitulată „Rio+20: către economia ecologică și o mai bună guvernanță” (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

Având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iunie 2011 intitulată „Rio+20: către economia ecologică și o mai bună guvernanță” (COM(2011)0363),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 11 februarie 2011 intitulat „Raport privind evoluția egalității între bărbați și femei în 2010” (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 11 februarie 2011 intitulat „Raport privind evoluția egalității între bărbați și femei în 2010” (SEC(2011)0193),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing +5, Beijing+10 și Beijing+15 ale Organizației Națiunilor Unite, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației de la Beijing și a Platformei de acțiune adoptate la 9 iunie 2000, 11 martie 2005 și, respectiv, 2 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing +5, Beijing+10 și Beijing+15 ale Organizației Națiunilor Unite, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației de la Beijing și a Platformei de acțiune adoptate la 9 iunie 2000, 11 martie 2005 și, respectiv, 2 martie 2010,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere Raportul din 2012 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați intitulat „Revizuirea punerii în aplicare în UE a domeniului de interes K al Platformei de acțiune de la Beijing: femeile și mediul, egalitatea între femei și bărbați și schimbările climatice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2012 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați intitulat „Revizuirea punerii în aplicare în UE a domeniului de interes K al Platformei de acțiune de la Beijing: femeile și mediul, egalitatea între femei și bărbați și schimbările climatice”,

| — | având în vedere publicarea comună de către Programul Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM), Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru comerț și dezvoltare (UNCTAD) și Biroul Înaltului Reprezentant al ONU pentru țările cel mai puțin dezvoltate, țările fără ieșire la mare și țările insulare mici în curs de dezvoltare (UN-OHRLLS) a raportului intitulat „Why a Green Economy Matters for the Least Developed Countries” (De ce contează o economie ecologică pentru țările cel mai puțin dezvoltate) (1), elaborat pentru cea de-a patra conferință a Organizației Națiunilor Unite privind țările cel mai puțin dezvoltate (LDC-IV), organizată în mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicarea comună de către Programul Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM), Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru comerț și dezvoltare (UNCTAD) și Biroul Înaltului Reprezentant al ONU pentru țările cel mai puțin dezvoltate, țările fără ieșire la mare și țările insulare mici în curs de dezvoltare (UN-OHRLLS) a raportului intitulat „Why a Green Economy Matters for the Least Developed Countries” (De ce contează o economie ecologică pentru țările cel mai puțin dezvoltate) (1), elaborat pentru cea de-a patra conferință a Organizației Națiunilor Unite privind țările cel mai puțin dezvoltate (LDC-IV), organizată în mai 2011,

| — | având în vedere raportul PNUM din septembrie 2008 intitulat Green Jobs: Towards Decent „Work in a Sustainable, Low-Carbon World” (Locuri de muncă ecologice: pentru o muncă decentă într-o lume durabilă, cu emisii scăzute de carbon) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul PNUM din septembrie 2008 intitulat Green Jobs: Towards Decent „Work in a Sustainable, Low-Carbon World” (Locuri de muncă ecologice: pentru o muncă decentă într-o lume durabilă, cu emisii scăzute de carbon) (2),

| — | având în vedere raportul ONU pentru femei din 1 noiembrie 2011 intitulat „The Centrality of Gender Equality and the Empowerment of Women for Sustainable Development” (Centralitatea egalității de gen și autonomizarea femeilor pentru dezvoltare durabilă) (3), elaborat în anticiparea documentului final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă (Rio+20), care va avea loc în 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU pentru femei din 1 noiembrie 2011 intitulat „The Centrality of Gender Equality and the Empowerment of Women for Sustainable Development” (Centralitatea egalității de gen și autonomizarea femeilor pentru dezvoltare durabilă) (3), elaborat în anticiparea documentului final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă (Rio+20), care va avea loc în 2012,

| — | având în vedere rezumatul declarației de poziție pentru Rio+20 al grupului major Femei din 1 noiembrie 2011 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezumatul declarației de poziție pentru Rio+20 al grupului major Femei din 1 noiembrie 2011 (4),

| — | având în vedere declarația de poziție din martie 2011 a grupului major Femei în pregătirea Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă intitulată „A Gender Perspective on the ‘Green Economy” (Dimensiunea de gen în economia ecologică) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de poziție din martie 2011 a grupului major Femei în pregătirea Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă intitulată „A Gender Perspective on the ‘Green Economy” (Dimensiunea de gen în economia ecologică) (5),

| — | având în vedere publicarea raportului oficial al guvernului (Stockholm, Suedia) din 2005 intitulat „Bilen, Biffen, Bostaden: Hållbara laster – smartare konsumtion”
   (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicarea raportului oficial al guvernului (Stockholm, Suedia) din 2005 intitulat „Bilen, Biffen, Bostaden: Hållbara laster – smartare konsumtion”
   (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 privind femeile și schimbările climatice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 privind femeile și schimbările climatice (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la participarea femeilor în procesul decizional politic – calitate și egalitate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la participarea femeilor în procesul decizional politic – calitate și egalitate (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2011 privind elaborarea unei poziții comune a Uniunii Europene înaintea Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă (Rio+20) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2011 privind elaborarea unei poziții comune a Uniunii Europene înaintea Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă (Rio+20) (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 privind dezvoltarea potențialului de ocupare a forțelor de muncă al unei economii durabile noi (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 privind dezvoltarea potențialului de ocupare a forțelor de muncă al unei economii durabile noi (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (12),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0235/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0235/2012),

| A. | întrucât economia ecologică este definită ca o economie durabilă din punct de vedere social și ecologic; întrucât sustenabilitatea socială include o ordine socială bazată pe egalitate de gen și justiție socială indiferent de gen, etnie, culoare, religie, orientare sexuală, dizabilități sau opinii politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât economia ecologică este definită ca o economie durabilă din punct de vedere social și ecologic; întrucât sustenabilitatea socială include o ordine socială bazată pe egalitate de gen și justiție socială indiferent de gen, etnie, culoare, religie, orientare sexuală, dizabilități sau opinii politice;

| B. | întrucât schimbările climatice și pierderea biodiversității amenință condițiile de viață, starea socială și bunăstarea femeilor și bărbaților; întrucât conservarea ecosistemului este astfel piatra de temelie a unei economii ecologice; întrucât generația actuală nu poate încredința generațiilor următoare responsabilitatea de a rezolva problemele ecologice actuale; întrucât sustenabilitatea ecologică implică utilizarea, conservarea și consolidarea resurselor comunității, astfel încât procesele ecologice de care depinde viața să fie menținute, iar calitatea vieții în general, în prezent și în viitor, să poată fi îmbunătățită; |
| --- | --- |

B.

întrucât schimbările climatice și pierderea biodiversității amenință condițiile de viață, starea socială și bunăstarea femeilor și bărbaților; întrucât conservarea ecosistemului este astfel piatra de temelie a unei economii ecologice; întrucât generația actuală nu poate încredința generațiilor următoare responsabilitatea de a rezolva problemele ecologice actuale; întrucât sustenabilitatea ecologică implică utilizarea, conservarea și consolidarea resurselor comunității, astfel încât procesele ecologice de care depinde viața să fie menținute, iar calitatea vieții în general, în prezent și în viitor, să poată fi îmbunătățită;

| C. | întrucât, din cauza rolului care le este atribuit, femeile nu influențează mediul în același mod ca și bărbații și, în multe țări, normele structurale și discriminarea reprezintă un obstacol în calea accesului femeilor la resurse și oportunități care să le permită să gestioneze situația și să se adapteze; |
| --- | --- |

C.

întrucât, din cauza rolului care le este atribuit, femeile nu influențează mediul în același mod ca și bărbații și, în multe țări, normele structurale și discriminarea reprezintă un obstacol în calea accesului femeilor la resurse și oportunități care să le permită să gestioneze situația și să se adapteze;

| D. | întrucât politicile de mediu au un impact direct asupra sănătății și statutului socioeconomic al persoanelor și întrucât inegalitatea de gen, combinată cu lipsa de sensibilitate la statutul și necesitățile economice și sociale diferite ale femeilor, înseamnă că femeile au adesea tendința de a suferi în mod disproporționat din cauza deteriorării mediului și a politicilor inadecvate din acest domeniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât politicile de mediu au un impact direct asupra sănătății și statutului socioeconomic al persoanelor și întrucât inegalitatea de gen, combinată cu lipsa de sensibilitate la statutul și necesitățile economice și sociale diferite ale femeilor, înseamnă că femeile au adesea tendința de a suferi în mod disproporționat din cauza deteriorării mediului și a politicilor inadecvate din acest domeniu;

| E. | întrucât rolul femeilor în economia ecologică în numeroase state membre continuă să fie subestimat și ignorat, creând numeroase discriminări din punct de vedere al beneficiilor pierdute, precum protecția socială, asigurarea de sănătate, drepturile adecvate de salarizare și de pensie; |
| --- | --- |

E.

întrucât rolul femeilor în economia ecologică în numeroase state membre continuă să fie subestimat și ignorat, creând numeroase discriminări din punct de vedere al beneficiilor pierdute, precum protecția socială, asigurarea de sănătate, drepturile adecvate de salarizare și de pensie;

| F. | întrucât cele mai sărace persoane, dintre care femeile reprezintă 70 %, vor fi afectate cel mai puternic de schimbările climatice și de distrugerea ecosistemului; |
| --- | --- |

F.

întrucât cele mai sărace persoane, dintre care femeile reprezintă 70 %, vor fi afectate cel mai puternic de schimbările climatice și de distrugerea ecosistemului;

| G. | întrucât trecerea la o economie ecologică și durabilă este esențială pentru reducerea impactului asupra mediului, consolidarea justiției sociale și crearea unei societăți în care femeile și bărbații să se bucure de aceleași drepturi și oportunități; |
| --- | --- |

G.

întrucât trecerea la o economie ecologică și durabilă este esențială pentru reducerea impactului asupra mediului, consolidarea justiției sociale și crearea unei societăți în care femeile și bărbații să se bucure de aceleași drepturi și oportunități;

| H. | întrucât trecerea la o economie ecologică generează adesea probleme specifice privind integrarea profesională a femeilor pe piața locurilor de muncă ecologice, ca urmare a lipsei lor de pregătire tehnologică adecvată necesară pentru a-și asuma roluri de specialiști în economia ecologică; |
| --- | --- |

H.

întrucât trecerea la o economie ecologică generează adesea probleme specifice privind integrarea profesională a femeilor pe piața locurilor de muncă ecologice, ca urmare a lipsei lor de pregătire tehnologică adecvată necesară pentru a-și asuma roluri de specialiști în economia ecologică;

| I. | întrucât femeile sunt în mod evident subreprezentate în cadrul negocierilor în materie de mediu și al discuțiilor privind bugetul, precum și în luarea deciziilor menite să dezvolte o economie ecologică; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile sunt în mod evident subreprezentate în cadrul negocierilor în materie de mediu și al discuțiilor privind bugetul, precum și în luarea deciziilor menite să dezvolte o economie ecologică;

| J. | întrucât obiceiurile de consum și de viață au o influență semnificativă asupra mediului și climei; întrucât obiceiurile de consum ale țărilor bogate, de exemplu, în ceea ce privește alimentația și transportul, nu sunt sustenabile pe termen lung, în special dat fiind faptul că toate femeile și toți bărbații din lume au dreptul la o calitate bună a vieții și un nivel de bunăstare adecvat; |
| --- | --- |

J.

întrucât obiceiurile de consum și de viață au o influență semnificativă asupra mediului și climei; întrucât obiceiurile de consum ale țărilor bogate, de exemplu, în ceea ce privește alimentația și transportul, nu sunt sustenabile pe termen lung, în special dat fiind faptul că toate femeile și toți bărbații din lume au dreptul la o calitate bună a vieții și un nivel de bunăstare adecvat;

| K. | întrucât femeile și bărbații au, în general, obiceiuri de consum diferite; întrucât femeile consumă mai puțin ca bărbații, indiferent de statutul lor socioeconomic, dar sunt în același timp dispuse să facă mai multe pentru a conserva mediul prin alegerea anumitor modele de consum, în special reducând consumul de carne, conducând mai puțin și utilizând în mod mai eficient energia; |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile și bărbații au, în general, obiceiuri de consum diferite; întrucât femeile consumă mai puțin ca bărbații, indiferent de statutul lor socioeconomic, dar sunt în același timp dispuse să facă mai multe pentru a conserva mediul prin alegerea anumitor modele de consum, în special reducând consumul de carne, conducând mai puțin și utilizând în mod mai eficient energia;

| L. | întrucât, din cauza structurii actuale a puterii femeilor și bărbaților, femeile nu au același control asupra sistemelor de transport și nici același acces la acestea ca bărbații; întrucât, dacă se dorește îmbunătățirea facilităților de transport pentru femei, este necesar să se introducă mijloace publice de transport mai eficiente, precum și mai multe zone pietonale și piste de bicicletă și ca distanțe până la servicii să fie mai mici și să fie dezvoltate și consolidate cunoștințele și inovarea mijloacelor de transport ecologice; |
| --- | --- |

L.

întrucât, din cauza structurii actuale a puterii femeilor și bărbaților, femeile nu au același control asupra sistemelor de transport și nici același acces la acestea ca bărbații; întrucât, dacă se dorește îmbunătățirea facilităților de transport pentru femei, este necesar să se introducă mijloace publice de transport mai eficiente, precum și mai multe zone pietonale și piste de bicicletă și ca distanțe până la servicii să fie mai mici și să fie dezvoltate și consolidate cunoștințele și inovarea mijloacelor de transport ecologice;

| M. | întrucât femeile sunt în special vulnerabile la efectele pericolelor de mediu și la schimbările climatice din cauza statutului lor socioeconomic mai scăzut în comparație cu bărbații, a unei părți în mod tradițional disproporționate de responsabilități casnice și pericolului de a fi expuse la violență în situații de conflict create sau exacerbate de deficitele de resurse naturale; |
| --- | --- |

M.

întrucât femeile sunt în special vulnerabile la efectele pericolelor de mediu și la schimbările climatice din cauza statutului lor socioeconomic mai scăzut în comparație cu bărbații, a unei părți în mod tradițional disproporționate de responsabilități casnice și pericolului de a fi expuse la violență în situații de conflict create sau exacerbate de deficitele de resurse naturale;

| N. | întrucât femeile trebuie să participe pe deplin în procesul de elaborare a politicilor, în procesul decizional și de implementare a economiei ecologice; întrucât participarea femeilor a condus la îmbunătățirea capacității de răspuns în situații de urgență, a sporit biodiversitatea, a mărit siguranța alimentară, a redus deșertificarea și a crescut protecția forestieră; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile trebuie să participe pe deplin în procesul de elaborare a politicilor, în procesul decizional și de implementare a economiei ecologice; întrucât participarea femeilor a condus la îmbunătățirea capacității de răspuns în situații de urgență, a sporit biodiversitatea, a mărit siguranța alimentară, a redus deșertificarea și a crescut protecția forestieră;

| O. | întrucât există o lipsă de date comparabile și cuprinzătoare privind impactul economiei ecologice asupra pieței muncii, |
| --- | --- |

O.

întrucât există o lipsă de date comparabile și cuprinzătoare privind impactul economiei ecologice asupra pieței muncii,

Observații generale

| 1. | sprijină nevoia de a trece, la nivelul societății, la o economie ecologică, în care cerințele în materie de mediu merg în paralel cu sustenabilitatea socială, precum consolidarea egalității de gen și a justiției sociale; |
| --- | --- |

1.

sprijină nevoia de a trece, la nivelul societății, la o economie ecologică, în care cerințele în materie de mediu merg în paralel cu sustenabilitatea socială, precum consolidarea egalității de gen și a justiției sociale;

| 2. | constată că părți importante și specifice ale economiei ecologice afectează ecosistemul, consumul, alimentația, creșterea economică, transporturile, energia și sectorul social; |
| --- | --- |

2.

constată că părți importante și specifice ale economiei ecologice afectează ecosistemul, consumul, alimentația, creșterea economică, transporturile, energia și sectorul social;

| 3. | regretă faptul că Comunicarea Comisiei către instituțiile Uniunii Europene și către comitete, intitulată „Rio+20: către o economie ecologică și o mai bună guvernanță” nu include dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că Comunicarea Comisiei către instituțiile Uniunii Europene și către comitete, intitulată „Rio+20: către o economie ecologică și o mai bună guvernanță” nu include dimensiunea de gen;

| 4. | invită Comisia și statele membre să asambleze date defalcate în funcție de vârstă și dezagregate în funcție de gen în planificarea, punerea în aplicare și evaluarea strategiilor, programelor și proiectelor bugetare în domeniul ecologic și climatic; atrage atenția asupra faptului că lipsa statisticilor afectează negativ aplicarea unor măsuri adecvate care vizează îmbunătățirea egalității de gen; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să asambleze date defalcate în funcție de vârstă și dezagregate în funcție de gen în planificarea, punerea în aplicare și evaluarea strategiilor, programelor și proiectelor bugetare în domeniul ecologic și climatic; atrage atenția asupra faptului că lipsa statisticilor afectează negativ aplicarea unor măsuri adecvate care vizează îmbunătățirea egalității de gen;

| 5. | regretă că preocupările și perspectivele de gen nu sunt bine integrate în politicile și programele de dezvoltare durabilă; reamintește faptul că absența perspectivelor de gen din politicile de mediu sporește inegalitatea de gen și solicită Comisiei și statelor membre să creeze mecanisme pentru integrarea dimensiunii de gen la nivel internațional, național și regional în politicile de mediu; |
| --- | --- |

5.

regretă că preocupările și perspectivele de gen nu sunt bine integrate în politicile și programele de dezvoltare durabilă; reamintește faptul că absența perspectivelor de gen din politicile de mediu sporește inegalitatea de gen și solicită Comisiei și statelor membre să creeze mecanisme pentru integrarea dimensiunii de gen la nivel internațional, național și regional în politicile de mediu;

| 6. | solicită Comisiei să demareze cercetări cu privire la gen și economia ecologică, precum și contribuția femeilor la dezvoltarea inovațiilor, serviciilor și produselor ecologice; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să demareze cercetări cu privire la gen și economia ecologică, precum și contribuția femeilor la dezvoltarea inovațiilor, serviciilor și produselor ecologice;

| 7. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine și să promoveze cercetarea și studiile specifice cu privire la modul în care trecerea la o economie ecologică va afecta femeile și bărbații în diferite sectoare, precum și rolul esențial al femeilor în facilitarea acestei tranziții; invită Comisia și statele membre să integreze perspectiva de gen în studiile de protecție a mediului și de evaluare a impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei și statelor membre să sprijine și să promoveze cercetarea și studiile specifice cu privire la modul în care trecerea la o economie ecologică va afecta femeile și bărbații în diferite sectoare, precum și rolul esențial al femeilor în facilitarea acestei tranziții; invită Comisia și statele membre să integreze perspectiva de gen în studiile de protecție a mediului și de evaluare a impactului asupra mediului;

| 8. | recunoaște necesitatea urgentă a unui acord internațional privind definiția comună a economiei ecologice, pe baza pilonilor sustenabilității sociale și ecologice; subliniază rolul semnificativ al societății civile, în special al mișcărilor sociale, organizațiilor de mediu și al organizațiilor pentru drepturile femeilor, în stabilirea țelurilor și obiectivelor economiei ecologice; |
| --- | --- |

8.

recunoaște necesitatea urgentă a unui acord internațional privind definiția comună a economiei ecologice, pe baza pilonilor sustenabilității sociale și ecologice; subliniază rolul semnificativ al societății civile, în special al mișcărilor sociale, organizațiilor de mediu și al organizațiilor pentru drepturile femeilor, în stabilirea țelurilor și obiectivelor economiei ecologice;

| 9. | solicită Comisiei să includă sistematic o perspectivă a egalității de gen în definirea, implementarea și monitorizarea politicilor de mediu la toate nivelurile, inclusiv în dezvoltarea locală și regională și activitățile de cercetare; invită Comisia să utilizeze și să sprijine promovarea integrării de gen ca instrument al bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să includă sistematic o perspectivă a egalității de gen în definirea, implementarea și monitorizarea politicilor de mediu la toate nivelurile, inclusiv în dezvoltarea locală și regională și activitățile de cercetare; invită Comisia să utilizeze și să sprijine promovarea integrării de gen ca instrument al bunei guvernanțe;

| 10. | solicită Comisiei să promoveze egalitatea de gen ca aspect-cheie la elaborarea și negocierea privind regulamentele și programele viitoare pentru fondurile structurale ale UE [Fondul social european (FSE) și Fondul european de dezvoltare regională (FEDER)] și politica agricolă comună (PAC), în special în cadrul măsurilor legate de trecerea spre o economie ecologică; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să promoveze egalitatea de gen ca aspect-cheie la elaborarea și negocierea privind regulamentele și programele viitoare pentru fondurile structurale ale UE [Fondul social european (FSE) și Fondul european de dezvoltare regională (FEDER)] și politica agricolă comună (PAC), în special în cadrul măsurilor legate de trecerea spre o economie ecologică;

| 11. | constată că energia regenerabilă poate fi folosită în zonele îndepărtate și izolate în care nu există electricitate, contribuind totodată la producerea energiei nepoluante; prin urmare, încurajează statele membre să dezvolte facilități pentru exploatarea energiei regenerabile și ecologice cu ajutorul FEDER și FSE; încurajează, în plus, o mai mare inovare și participare a femeilor și bărbaților în dezvoltarea, spre exemplu, a energiei regenerabile și a arhitecturii ecologice; |
| --- | --- |

11.

constată că energia regenerabilă poate fi folosită în zonele îndepărtate și izolate în care nu există electricitate, contribuind totodată la producerea energiei nepoluante; prin urmare, încurajează statele membre să dezvolte facilități pentru exploatarea energiei regenerabile și ecologice cu ajutorul FEDER și FSE; încurajează, în plus, o mai mare inovare și participare a femeilor și bărbaților în dezvoltarea, spre exemplu, a energiei regenerabile și a arhitecturii ecologice;

| 12. | invită Comisia ca, prin campaniile sale de informare, să crească gradul de conștientizare cu privire la importanța trecerii către o economie ecologică și la efectele pozitive ale politicilor de mediu care să țină seamă de aspectele legate de problematica genului; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia ca, prin campaniile sale de informare, să crească gradul de conștientizare cu privire la importanța trecerii către o economie ecologică și la efectele pozitive ale politicilor de mediu care să țină seamă de aspectele legate de problematica genului;

Un consum durabil

| 13. | solicită Comisiei și statelor membre să integreze obiectivele privind egalitatea de gen în toate politicile în materie de mediu și la toate nivelurile de decizie economică; explică că aceste obiective trebuie să fie atinse în consultare cu societatea civilă; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei și statelor membre să integreze obiectivele privind egalitatea de gen în toate politicile în materie de mediu și la toate nivelurile de decizie economică; explică că aceste obiective trebuie să fie atinse în consultare cu societatea civilă;

| 14. | solicită Comisiei și statelor membre să înceapă să aplice un nou indicator care să țină seama de aspectele sociale și climatice pentru creșterea economică, care să includă și aspectele neeconomice ale bunăstării și care să se concentreze în principal asupra problemelor legate de dezvoltarea durabilă, precum egalitatea de gen, reducerea sărăciei și emisii mai scăzute de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei și statelor membre să înceapă să aplice un nou indicator care să țină seama de aspectele sociale și climatice pentru creșterea economică, care să includă și aspectele neeconomice ale bunăstării și care să se concentreze în principal asupra problemelor legate de dezvoltarea durabilă, precum egalitatea de gen, reducerea sărăciei și emisii mai scăzute de gaze cu efect de seră;

| 15. | constată că măsurile pentru a răspunde cererilor legitime ale populației privind locuințele, alimentele, serviciile, energia și locurile de muncă trebuie luate întotdeauna în așa fel încât să se conserve ecosistemul și să se limiteze schimbările climatice, iar resursele planetei să se utilizeze într-un mod care respectă drepturile omului, garantând o consolidare a egalității și o alocare a resurselor bazată pe principiile egalității ecologice; |
| --- | --- |

15.

constată că măsurile pentru a răspunde cererilor legitime ale populației privind locuințele, alimentele, serviciile, energia și locurile de muncă trebuie luate întotdeauna în așa fel încât să se conserve ecosistemul și să se limiteze schimbările climatice, iar resursele planetei să se utilizeze într-un mod care respectă drepturile omului, garantând o consolidare a egalității și o alocare a resurselor bazată pe principiile egalității ecologice;

| 16. | subliniază că este important să se garanteze că generațiile viitoare se pot bucura de condiții bune de viață și că dezvoltarea economică răspunde nevoilor actuale fără a compromite nevoile acestora; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este important să se garanteze că generațiile viitoare se pot bucura de condiții bune de viață și că dezvoltarea economică răspunde nevoilor actuale fără a compromite nevoile acestora;

| 17. | subliniază că PIB-ul este un indicator al producției și nu al sustenabilității mediului, al utilizării eficiente a resurselor, al incluziunii sociale sau al dezvoltării societății în general; solicită elaborarea unor indicatori clari și măsurabili care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, utilizarea eficientă a resurselor și justiția socială; |
| --- | --- |

17.

subliniază că PIB-ul este un indicator al producției și nu al sustenabilității mediului, al utilizării eficiente a resurselor, al incluziunii sociale sau al dezvoltării societății în general; solicită elaborarea unor indicatori clari și măsurabili care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, utilizarea eficientă a resurselor și justiția socială;

| 18. | invită statele membre să adopte politici fiscale care să promoveze dezvoltarea unei economii ecologice, cuantificând, pe de o parte, impactul asupra mediului și efectuând, pe de altă parte, investiții pentru a stimula inovările ecologice și infrastructurile durabile; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să adopte politici fiscale care să promoveze dezvoltarea unei economii ecologice, cuantificând, pe de o parte, impactul asupra mediului și efectuând, pe de altă parte, investiții pentru a stimula inovările ecologice și infrastructurile durabile;

| 19. | consideră că fondurile publice ale Uniunii Europene ar trebui utilizate într-o mai mare măsură în scopuri publice durabile; |
| --- | --- |

19.

consideră că fondurile publice ale Uniunii Europene ar trebui utilizate într-o mai mare măsură în scopuri publice durabile;

| 20. | solicită să se elaboreze condiții care să impună limitarea subvențiilor UE la activități care sunt favorabile mediului și sustenabilității sociale; |
| --- | --- |

20.

solicită să se elaboreze condiții care să impună limitarea subvențiilor UE la activități care sunt favorabile mediului și sustenabilității sociale;

Transporturi sustenabile

| 21. | invită Comisia și statele membre să creeze un sistem de transport sustenabil care să țină cont în aceeași măsură de necesitățile de transport ale femeilor și ale bărbaților și care să aibă totodată un impact scăzut asupra mediului; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia și statele membre să creeze un sistem de transport sustenabil care să țină cont în aceeași măsură de necesitățile de transport ale femeilor și ale bărbaților și care să aibă totodată un impact scăzut asupra mediului;

| 22. | invită Comisia să își concentreze finanțarea pentru cercetare, care constituie punct de sprijin vital, asupra soluțiilor de transport inovatoare și sustenabile; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să își concentreze finanțarea pentru cercetare, care constituie punct de sprijin vital, asupra soluțiilor de transport inovatoare și sustenabile;

| 23. | invită statele membre să reducă impactul ecologic și energetic al sectorului transporturilor și să consolideze egalitatea, depunând eforturi pentru a spori accesul la sistemele de TI și pentru o planificare teritorială eficace în materie de trafic; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre să reducă impactul ecologic și energetic al sectorului transporturilor și să consolideze egalitatea, depunând eforturi pentru a spori accesul la sistemele de TI și pentru o planificare teritorială eficace în materie de trafic;

| 24. | solicită Comisiei și statelor membre să instituie o ierarhie a transporturilor, indicând clar mijloacele de transport cărora le-ar trebui acordată prioritate pentru a atinge toate obiectivele în materie de mediu și trafic; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei și statelor membre să instituie o ierarhie a transporturilor, indicând clar mijloacele de transport cărora le-ar trebui acordată prioritate pentru a atinge toate obiectivele în materie de mediu și trafic;

| 25. | solicită compilarea datelor statistice înainte de dezvoltarea unei ierarhii a transporturilor pentru a măsura impactul asupra mediului al mijloacelor publice și private de transport în ansamblul diferitelor contexte locale și solicită autorităților publice vizate să fie exemplare în acest sens; |
| --- | --- |

25.

solicită compilarea datelor statistice înainte de dezvoltarea unei ierarhii a transporturilor pentru a măsura impactul asupra mediului al mijloacelor publice și private de transport în ansamblul diferitelor contexte locale și solicită autorităților publice vizate să fie exemplare în acest sens;

| 26. | solicită statelor membre să integreze impactul utilizării transportului de către autoritățile publice în auditurile de stat realizate de către autoritățile competente; |
| --- | --- |

26.

solicită statelor membre să integreze impactul utilizării transportului de către autoritățile publice în auditurile de stat realizate de către autoritățile competente;

| 27. | solicită statelor membre să promoveze munca la distanță prin intermediul stimulentelor fiscale și sociale și prin furnizarea unui cadru legal care să protejeze lucrătorii; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre să promoveze munca la distanță prin intermediul stimulentelor fiscale și sociale și prin furnizarea unui cadru legal care să protejeze lucrătorii;

| 28. | invită statele membre să consolideze în mod semnificativ transporturile publice locale sporind calitatea și cantitatea serviciilor de transport, îmbunătățind siguranța, confortul și accesibilitatea fizică pentru mijloacele și facilitățile de transport și furnizând sisteme suplimentare și integrate de transport, inclusiv în orașele mici și zonele rurale, ameliorând astfel capacitatea femeilor, a persoanelor cu dizabilități și a persoanelor în vârstă de a călători, favorizând incluziunea lor socială și îmbunătățind-le condițiile de viață; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să consolideze în mod semnificativ transporturile publice locale sporind calitatea și cantitatea serviciilor de transport, îmbunătățind siguranța, confortul și accesibilitatea fizică pentru mijloacele și facilitățile de transport și furnizând sisteme suplimentare și integrate de transport, inclusiv în orașele mici și zonele rurale, ameliorând astfel capacitatea femeilor, a persoanelor cu dizabilități și a persoanelor în vârstă de a călători, favorizând incluziunea lor socială și îmbunătățind-le condițiile de viață;

| 29. | subliniază faptul că investițiile în sistemele sustenabile de transport trebuie să țină seama de faptul că percepția femeilor asupra spațiilor publice este diferită de cea a bărbaților și că ea se bazează pe moduri diferite de evaluare a riscurilor, fiind astfel necesar ca locurile sigure în sistemele de transport să constituie o prioritate atât pentru femei, cât și pentru bărbați; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că investițiile în sistemele sustenabile de transport trebuie să țină seama de faptul că percepția femeilor asupra spațiilor publice este diferită de cea a bărbaților și că ea se bazează pe moduri diferite de evaluare a riscurilor, fiind astfel necesar ca locurile sigure în sistemele de transport să constituie o prioritate atât pentru femei, cât și pentru bărbați;

Sectorul social și locurile de muncă ecologice

| 30. | constată că locurile de muncă ecologice din sectoare precum agricultura, energia, transporturile, cercetarea, tehnologia, TI, construcțiile și deșeurile au o importanță semnificativă în economia ecologică; |
| --- | --- |

30.

constată că locurile de muncă ecologice din sectoare precum agricultura, energia, transporturile, cercetarea, tehnologia, TI, construcțiile și deșeurile au o importanță semnificativă în economia ecologică;

| 31. | invită statele membre să promoveze spiritul antreprenorial al femeilor în economia ecologică, facilitând accesul femeilor prin diseminarea de date, organizarea de ateliere de formare și elaborarea de măsuri menite să ajute femeile să concilieze viața privată cu viața profesională; invită statele membre să încurajeze spiritul antreprenorial al femeilor în dezvoltarea protecției mediului și a tehnologiilor ecologice, de exemplu, în sectoare precum energiile regenerabile, agricultura, turismul și realizarea de inovații ecologice, în special în sectorul serviciilor; constată faptul că energia regenerabilă poate crea noi oportunități de locuri de muncă pentru femeile antreprenor în zonele în care șomajul în rândul femeilor este deosebit de ridicat; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să promoveze spiritul antreprenorial al femeilor în economia ecologică, facilitând accesul femeilor prin diseminarea de date, organizarea de ateliere de formare și elaborarea de măsuri menite să ajute femeile să concilieze viața privată cu viața profesională; invită statele membre să încurajeze spiritul antreprenorial al femeilor în dezvoltarea protecției mediului și a tehnologiilor ecologice, de exemplu, în sectoare precum energiile regenerabile, agricultura, turismul și realizarea de inovații ecologice, în special în sectorul serviciilor; constată faptul că energia regenerabilă poate crea noi oportunități de locuri de muncă pentru femeile antreprenor în zonele în care șomajul în rândul femeilor este deosebit de ridicat;

| 32. | solicită statelor membre să asigure condițiile de lucru corespunzătoare și standarde decente în domeniul sănătății, învățământului și locuințelor pentru femei, precum și o participare fermă a acestora la dialogurile sociale pentru a facilita trecerea la noile locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

32.

solicită statelor membre să asigure condițiile de lucru corespunzătoare și standarde decente în domeniul sănătății, învățământului și locuințelor pentru femei, precum și o participare fermă a acestora la dialogurile sociale pentru a facilita trecerea la noile locuri de muncă ecologice;

| 33. | remarcă faptul că o economie durabilă înseamnă o economie „ecologică pentru toți”, care creează locuri de muncă decente și comunități sustenabile și care permite o distribuție mai corectă a resurselor; |
| --- | --- |

33.

remarcă faptul că o economie durabilă înseamnă o economie „ecologică pentru toți”, care creează locuri de muncă decente și comunități sustenabile și care permite o distribuție mai corectă a resurselor;

| 34. | constată că nu numai locurile de muncă ecologice, ci toate activitățile cu un impact redus asupra mediului, sunt importante în economia ecologică; constată că astfel de activități pot fi întâlnite în sectorul privat, precum și în sectorul social, cum ar fi școlile și serviciile sociale; |
| --- | --- |

34.

constată că nu numai locurile de muncă ecologice, ci toate activitățile cu un impact redus asupra mediului, sunt importante în economia ecologică; constată că astfel de activități pot fi întâlnite în sectorul privat, precum și în sectorul social, cum ar fi școlile și serviciile sociale;

| 35. | solicită statelor membre să asigure o reprezentarea egalitară a femeilor în organisme politice de decizie, precum și în organisme numite de guvern și instituții care se ocupă cu definirea, planificarea și implementarea politicilor de mediu, politicilor energetice și politicilor privind locurile de muncă ecologice, astfel încât perspectiva de gen să fie integrată în aceste politici; invită statele membre să numească mai multe femei în roluri de conducere și consilii de administrație din sectorul locurilor de muncă ecologice; subliniază că dacă atingerea acestui obiectiv nu este posibilă în mod voluntar, trebuie luate măsuri specifice, precum introducerea de cote sau alte metode, în vederea consolidării egalității și democrației; |
| --- | --- |

35.

solicită statelor membre să asigure o reprezentarea egalitară a femeilor în organisme politice de decizie, precum și în organisme numite de guvern și instituții care se ocupă cu definirea, planificarea și implementarea politicilor de mediu, politicilor energetice și politicilor privind locurile de muncă ecologice, astfel încât perspectiva de gen să fie integrată în aceste politici; invită statele membre să numească mai multe femei în roluri de conducere și consilii de administrație din sectorul locurilor de muncă ecologice; subliniază că dacă atingerea acestui obiectiv nu este posibilă în mod voluntar, trebuie luate măsuri specifice, precum introducerea de cote sau alte metode, în vederea consolidării egalității și democrației;

| 36. | reamintește că transformarea ecologică a economiei și trecerea la o economie cu emisii reduse de carbon va crea o cerere imensă de lucrători calificați; se referă la faptul că femeile sunt subreprezentate în sectorul surselor de energie regenerabile, în special în locurile de muncă din domeniile științei și tehnologiei; subliniază, prin urmare, că este extrem de important ca statele membre să dezvolte planuri de acțiune pentru a încuraja un număr mai mare de femei să aleagă studii și cariere în domenii precum ingineria, științele naturale, tehnologia informației și alte domenii de tehnologie avansată, pentru că în aceste sectoare se vor crea în viitor majoritatea locurilor de muncă ecologice; |
| --- | --- |

36.

reamintește că transformarea ecologică a economiei și trecerea la o economie cu emisii reduse de carbon va crea o cerere imensă de lucrători calificați; se referă la faptul că femeile sunt subreprezentate în sectorul surselor de energie regenerabile, în special în locurile de muncă din domeniile științei și tehnologiei; subliniază, prin urmare, că este extrem de important ca statele membre să dezvolte planuri de acțiune pentru a încuraja un număr mai mare de femei să aleagă studii și cariere în domenii precum ingineria, științele naturale, tehnologia informației și alte domenii de tehnologie avansată, pentru că în aceste sectoare se vor crea în viitor majoritatea locurilor de muncă ecologice;

| 37. | solicită statelor membre să utilizeze și să creeze metode pentru încurajarea femeilor să aleagă studii și cariere în domeniul mediului, transporturilor și energiei, combătând în mod hotărât stereotipurile care favorizează carierele în științe naturale și aplicate pentru bărbați; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre să utilizeze și să creeze metode pentru încurajarea femeilor să aleagă studii și cariere în domeniul mediului, transporturilor și energiei, combătând în mod hotărât stereotipurile care favorizează carierele în științe naturale și aplicate pentru bărbați;

| 38. | remarcă necesitatea de sprijinire și încurajare a accesului femeilor la microcreditare pentru întreprinderile de mici dimensiuni; |
| --- | --- |

38.

remarcă necesitatea de sprijinire și încurajare a accesului femeilor la microcreditare pentru întreprinderile de mici dimensiuni;

| 39. | solicită statelor membre să utilizeze și să creeze metode pentru a încuraja bărbații să aleagă studii și cariere cu un impact ecologic scăzut în sectorul social; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre să utilizeze și să creeze metode pentru a încuraja bărbații să aleagă studii și cariere cu un impact ecologic scăzut în sectorul social;

| 40. | invită statele membre să dezvolte cursuri de pregătire prin programele Uniunii Europene precum FEDER și FSE, destinate să faciliteze accesul femeilor la noi locuri de muncă ecologice și tehnologii emergente cu un impact redus asupra mediului, atât în sectorul privat, cât și în sectorul public; solicită statelor membre să se asigure că lucrătoarele sunt incluse într-o mai mare măsură în proiecte și programe de pregătire privind transformarea ecologică, de exemplu în locurile de muncă din sectorul energiilor regenerabile, precum și în știință și în sectoare de înaltă tehnologie, și să acorde o atenție deosebită educației și pregătirii femeilor pentru a dobândi competențele și calificările necesare pentru a putea concura în condiții de egalitate cu bărbații pentru ocuparea locurilor de muncă și dezvoltarea carierei individuale; constată că bărbații au acces mai ușor la mijloacele avansate de producție agricolă și la tehnologiile profesionale necesare pentru obținerea unor locuri de muncă de înaltă calificare în economia ecologică; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să dezvolte cursuri de pregătire prin programele Uniunii Europene precum FEDER și FSE, destinate să faciliteze accesul femeilor la noi locuri de muncă ecologice și tehnologii emergente cu un impact redus asupra mediului, atât în sectorul privat, cât și în sectorul public; solicită statelor membre să se asigure că lucrătoarele sunt incluse într-o mai mare măsură în proiecte și programe de pregătire privind transformarea ecologică, de exemplu în locurile de muncă din sectorul energiilor regenerabile, precum și în știință și în sectoare de înaltă tehnologie, și să acorde o atenție deosebită educației și pregătirii femeilor pentru a dobândi competențele și calificările necesare pentru a putea concura în condiții de egalitate cu bărbații pentru ocuparea locurilor de muncă și dezvoltarea carierei individuale; constată că bărbații au acces mai ușor la mijloacele avansate de producție agricolă și la tehnologiile profesionale necesare pentru obținerea unor locuri de muncă de înaltă calificare în economia ecologică;

| 41. | constată că participarea femeile la economia ecologică în aceleași condiții ca și bărbații, impune existența mai multor centre pentru îngrijirea copiilor și a mai multor aziluri de bătrâni, posibilitatea atât pentru femei, cât și pentru bărbați de a reconcilia viața profesională cu viața de familie, precum și garantarea drepturilor sexuale și de reproducere ale femeilor; subliniază că politicile și regulamentele ar trebui să încerce să furnizeze sprijin pentru securitatea socială, planificarea familială și îngrijirea copilului pentru că numai o societate care furnizează aceste condiții poate permite femeilor să își pună în valoare experiența și să contribuie în mod egal la prosperitatea economiilor ecologice; |
| --- | --- |

41.

constată că participarea femeile la economia ecologică în aceleași condiții ca și bărbații, impune existența mai multor centre pentru îngrijirea copiilor și a mai multor aziluri de bătrâni, posibilitatea atât pentru femei, cât și pentru bărbați de a reconcilia viața profesională cu viața de familie, precum și garantarea drepturilor sexuale și de reproducere ale femeilor; subliniază că politicile și regulamentele ar trebui să încerce să furnizeze sprijin pentru securitatea socială, planificarea familială și îngrijirea copilului pentru că numai o societate care furnizează aceste condiții poate permite femeilor să își pună în valoare experiența și să contribuie în mod egal la prosperitatea economiilor ecologice;

| 42. | evidențiază faptul că ecologizarea economiei a ajuns să fie considerată ca un mijloc pentru stimularea dezvoltării economice, în special în contextul crizei economice și al strategiei UE 2020; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine eforturile de ecologizare a economiei încurajând investițiile și programele care promovează inovațiile și locurile de muncă ecologice și care sunt destinate celor care au cea mai mare nevoie de ele; insistă asupra faptului că o perspectivă de gen este crucială pentru a evita exacerbarea inegalităților; |
| --- | --- |

42.

evidențiază faptul că ecologizarea economiei a ajuns să fie considerată ca un mijloc pentru stimularea dezvoltării economice, în special în contextul crizei economice și al strategiei UE 2020; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine eforturile de ecologizare a economiei încurajând investițiile și programele care promovează inovațiile și locurile de muncă ecologice și care sunt destinate celor care au cea mai mare nevoie de ele; insistă asupra faptului că o perspectivă de gen este crucială pentru a evita exacerbarea inegalităților;

| 43. | solicită Comisiei și statelor membre să colecteze și să analizeze date defalcate pe gen privind distribuția resurselor financiare atât în sectoarele marcate de un dezechilibru de gen, cât și în sectorul inovațiilor ecologice, precum și să dezvolte indicatori pentru a măsura efectele potențiale dezagregate ale economiei ecologice asupra coeziunii teritoriale și sociale; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o direcția strategică și un set de instrumente pentru a răspunde în mod efectiv la modificările posibile ale nivelurilor de angajare și structurii pieței muncii; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei și statelor membre să colecteze și să analizeze date defalcate pe gen privind distribuția resurselor financiare atât în sectoarele marcate de un dezechilibru de gen, cât și în sectorul inovațiilor ecologice, precum și să dezvolte indicatori pentru a măsura efectele potențiale dezagregate ale economiei ecologice asupra coeziunii teritoriale și sociale; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o direcția strategică și un set de instrumente pentru a răspunde în mod efectiv la modificările posibile ale nivelurilor de angajare și structurii pieței muncii;

O politică de sustenabilitate în relațiile internaționale

| 44. | se așteaptă ca trecerea la indicatori economici mai ampli și mai sustenabili, inclusiv în politica de dezvoltare, să permită concentrarea asupra obiectivelor sociale și de mediu ale țărilor în curs de dezvoltare și ca politicile specifice și regulamentele să asigure drepturile de proprietate ale femeilor și controlul asupra resurselor naturale; subliniază că este nevoie de promovarea accesului femeilor la serviciile și tehnologiile noi, necesare pentru gestionarea și operarea sistemelor energetice și hidrologice, a întreprinderilor și a producției agricole; subliniază că este nevoie de implicarea femeilor într-o mai mare măsură în conducerea întreprinderilor și organizațiilor; |
| --- | --- |

44.

se așteaptă ca trecerea la indicatori economici mai ampli și mai sustenabili, inclusiv în politica de dezvoltare, să permită concentrarea asupra obiectivelor sociale și de mediu ale țărilor în curs de dezvoltare și ca politicile specifice și regulamentele să asigure drepturile de proprietate ale femeilor și controlul asupra resurselor naturale; subliniază că este nevoie de promovarea accesului femeilor la serviciile și tehnologiile noi, necesare pentru gestionarea și operarea sistemelor energetice și hidrologice, a întreprinderilor și a producției agricole; subliniază că este nevoie de implicarea femeilor într-o mai mare măsură în conducerea întreprinderilor și organizațiilor;

| 45. | solicită Comisiei să recunoască integral și să trateze efectele multiple ale degradării mediului asupra inegalității, în special între femei și bărbați, și să asigure promovarea unor drepturi egale pentru femeilor la elaborarea propunerilor de politici noi în domeniul schimbărilor climatice și al sustenabilității mediului; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să recunoască integral și să trateze efectele multiple ale degradării mediului asupra inegalității, în special între femei și bărbați, și să asigure promovarea unor drepturi egale pentru femeilor la elaborarea propunerilor de politici noi în domeniul schimbărilor climatice și al sustenabilității mediului;

| 46. | invită Comisia și statele membre să creeze indicatori pentru evaluarea impactului pe criterii de gen al proiectelor și programelor și să faciliteze o perspectivă de gen și egalitate în strategiile de mediu pentru trecerea la o economie ecologică; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia și statele membre să creeze indicatori pentru evaluarea impactului pe criterii de gen al proiectelor și programelor și să faciliteze o perspectivă de gen și egalitate în strategiile de mediu pentru trecerea la o economie ecologică;

| 47. | solicită Comisiei să conștientizeze în special că accesul la apă potabilă are o deosebită importanță pentru fete și femei în multe părți ale lumii pentru că adesea este responsabilitatea lor de a căuta și a aduce apă în gospodărie; subliniază că este foarte importantă, de asemenea, păstrarea cunoștințelor comunităților indigene de femei cu privire la ecosistemele locale; |
| --- | --- |

47.

solicită Comisiei să conștientizeze în special că accesul la apă potabilă are o deosebită importanță pentru fete și femei în multe părți ale lumii pentru că adesea este responsabilitatea lor de a căuta și a aduce apă în gospodărie; subliniază că este foarte importantă, de asemenea, păstrarea cunoștințelor comunităților indigene de femei cu privire la ecosistemele locale;

| 48. | solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită faptului că în multe țări în curs de dezvoltare, oportunitățile pentru femei de a face carieră în economia ecologică sunt încă foarte limitate de condiționarea socială și de modelele patriarhale și că femeile nu reușesc să obțină acces la informațiile, pregătirea și tehnologiile necesare pentru a intra în acest sector; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită faptului că în multe țări în curs de dezvoltare, oportunitățile pentru femei de a face carieră în economia ecologică sunt încă foarte limitate de condiționarea socială și de modelele patriarhale și că femeile nu reușesc să obțină acces la informațiile, pregătirea și tehnologiile necesare pentru a intra în acest sector;

| 49. | invită Comisia să fie în mod special conștientă de faptul că miliarde de persoane sunt complet dependente de biomasă ca sursă de energie și că femeile și copiii suferă de probleme de sănătate pentru că participă la culegerea, procesarea și utilizarea biomasei; subliniază, prin urmare, că este necesar să se investească în surse regenerabile de energie și în surse de energie mai eficiente; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să fie în mod special conștientă de faptul că miliarde de persoane sunt complet dependente de biomasă ca sursă de energie și că femeile și copiii suferă de probleme de sănătate pentru că participă la culegerea, procesarea și utilizarea biomasei; subliniază, prin urmare, că este necesar să se investească în surse regenerabile de energie și în surse de energie mai eficiente;

| 50. | solicită analize de impact aprofundate, realizate dintr-o perspectivă a climei, a genului și a sustenabilității, privind consecințele acordurilor comerciale multilaterale și bilaterale negociate între UE și țări terțe și îndeamnă Comisia să autorizeze acordarea unui sprijin explicit pentru gestionarea schimbărilor climatice în cadrul tuturor ajutoarelor pentru comerț, precum și în cadrul altor ajutoare de dezvoltare relevante; |
| --- | --- |

50.

solicită analize de impact aprofundate, realizate dintr-o perspectivă a climei, a genului și a sustenabilității, privind consecințele acordurilor comerciale multilaterale și bilaterale negociate între UE și țări terțe și îndeamnă Comisia să autorizeze acordarea unui sprijin explicit pentru gestionarea schimbărilor climatice în cadrul tuturor ajutoarelor pentru comerț, precum și în cadrul altor ajutoare de dezvoltare relevante;

| 51. | invită Comisia să elaboreze programe astfel încât transferul de tehnologii moderne și experiență să poată sprijini țările și regiunile în curs de dezvoltare să se adapteze la schimbările climatice; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să elaboreze programe astfel încât transferul de tehnologii moderne și experiență să poată sprijini țările și regiunile în curs de dezvoltare să se adapteze la schimbările climatice;

| 52. | subliniază faptul că inegalitățile de gen în ceea ce privește accesul la resurse, precum microcreditele, creditele, informațiile și tehnologia, ar trebui luate în considerare pentru definirea strategiilor de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că inegalitățile de gen în ceea ce privește accesul la resurse, precum microcreditele, creditele, informațiile și tehnologia, ar trebui luate în considerare pentru definirea strategiilor de combatere a schimbărilor climatice;

*

* *

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor statelor membre.

---

(1)  http://unctad.org/en/Docs/unep_unctad_un-ohrlls_en.pdf.

(2)  http://www.unep.org/labour_environment/features/greenjobs-report.asp.

(3)  http://www.unwomen.org/wp-content/uploads/2011/11/Rio+20-UN-Women-Contribution-to-the-Outcome-Document.pdf.

(4)  http://www.womenrio20.org/Women’s_MG_Rio+20_Summary.pdf.

(5)  http://www.wecf.eu/download/2011/March/greeneconomyMARCH6docx.pdf.

(6)  http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/59/80/4edc363a.pdf.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0145.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0070.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0069.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0430.

(11)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

(12)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 79.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/47

---

Marți, 11 septembrie 2012Condițiile de muncă ale femeilor în sectorul serviciilor

P7_TA(2012)0322

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la condițiile de muncă ale femeilor din sectorul serviciilor (2012/2046(INI))

2013/C 353 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8, articolul 153 alineatul (1) punctul (i) și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8, articolul 153 alineatul (1) punctul (i) și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173) și documentul însoțitor privind exploatarea potențialului ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor destinate persoanelor și gospodăriilor (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173) și documentul însoțitor privind exploatarea potențialului ocupării forței de muncă în sectorul serviciilor destinate persoanelor și gospodăriilor (SWD(2012)0095),

| — | având în vedere Propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609),

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011 (1),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 2011 intitulat „Progrese privind egalitatea dintre femei și bărbați în 2010” SEC(2011)0193, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 2011 intitulat „Progrese privind egalitatea dintre femei și bărbați în 2010” SEC(2011)0193,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați – 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați – 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre – Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre – Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (COM(2010)0193),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 8 iunie 2009 privind „Flexicuritatea în perioade de criză”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 8 iunie 2009 privind „Flexicuritatea în perioade de criză”,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (2),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (3),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (4),

| — | având în vedere Raportul din 2008 al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă intitulat „Working in Europe: Gender differences” („Munca în Europa: diferențe de gen”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2008 al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă intitulat „Working in Europe: Gender differences” („Munca în Europa: diferențe de gen”),

| — | având în vedere Raportul din 2007 al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă intitulat „Working conditions in the European Union: The gender perspective” („Condițiile de muncă din Uniunea Europeană: perspectiva de gen”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2007 al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă intitulat „Working conditions in the European Union: The gender perspective” („Condițiile de muncă din Uniunea Europeană: perspectiva de gen”),

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor din Uniunea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor din Uniunea Europeană (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 octombrie 2010 referitoare la femeile cu locuri de muncă precare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 octombrie 2010 referitoare la femeile cu locuri de muncă precare (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0246/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0246/2012),

| A. | întrucât în multe țări sectorul terțiar a devenit predominant în cadrul economiei, în sensul că sectorul serviciilor asigură în prezent majoritatea locurilor de muncă și are cea mai mare contribuție la PIB-ul țărilor respective, reprezentând peste 70 % din activitatea economică a Uniunii Europene și un procentaj similar și în creștere din totalul locurilor de muncă și întrucât în UE, în anul 2010 locurile de muncă din sectorul serviciilor au reprezentat, în medie, aproximativ 70 % din totalul locurilor de muncă, în timp ce locurile de muncă din industrie au reprezentat 25,4 %, iar cele din agricultură 5,2 %; |
| --- | --- |

A.

întrucât în multe țări sectorul terțiar a devenit predominant în cadrul economiei, în sensul că sectorul serviciilor asigură în prezent majoritatea locurilor de muncă și are cea mai mare contribuție la PIB-ul țărilor respective, reprezentând peste 70 % din activitatea economică a Uniunii Europene și un procentaj similar și în creștere din totalul locurilor de muncă și întrucât în UE, în anul 2010 locurile de muncă din sectorul serviciilor au reprezentat, în medie, aproximativ 70 % din totalul locurilor de muncă, în timp ce locurile de muncă din industrie au reprezentat 25,4 %, iar cele din agricultură 5,2 %;

| B. | întrucât, în prezent, nouă din zece locuri de muncă sunt create în sectorul serviciilor și studiile arată că dezvoltarea viitoare a pieței unice a serviciilor ar putea să contribuie la creșterea semnificativă a locurilor de muncă – locuri de muncă de care UE are nevoie urgentă în această perioadă de criză; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în prezent, nouă din zece locuri de muncă sunt create în sectorul serviciilor și studiile arată că dezvoltarea viitoare a pieței unice a serviciilor ar putea să contribuie la creșterea semnificativă a locurilor de muncă – locuri de muncă de care UE are nevoie urgentă în această perioadă de criză;

| C. | întrucât rata de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor este de 62,1 %, în comparație cu 75,1 % în cazul bărbaților, ceea ce înseamnă că obiectivul principal al Strategiei Europa 2020 de atingere a unui procent de ocupare a forței de muncă de 75 % până în 2020 poate fi îndeplinit numai dacă mai multe femei au acces pe piața muncii; |
| --- | --- |

C.

întrucât rata de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor este de 62,1 %, în comparație cu 75,1 % în cazul bărbaților, ceea ce înseamnă că obiectivul principal al Strategiei Europa 2020 de atingere a unui procent de ocupare a forței de muncă de 75 % până în 2020 poate fi îndeplinit numai dacă mai multe femei au acces pe piața muncii;

| D. | întrucât cea mai mare parte a populației active feminine lucrează în sectorul serviciilor și întrucât în 2010 în UE acest procentaj s-a ridicat la 83,1 %, comparativ cu 58,1 % din populația activă masculină; |
| --- | --- |

D.

întrucât cea mai mare parte a populației active feminine lucrează în sectorul serviciilor și întrucât în 2010 în UE acest procentaj s-a ridicat la 83,1 %, comparativ cu 58,1 % din populația activă masculină;

| E. | întrucât femeile tind să fie reprezentate în mod disproporționat pe piața locurilor de muncă flexibile și cu normă redusă din cauza stereotipurilor de gen din societatea noastră care indică familia drept responsabilitatea principală a femeilor și întrucât, prin urmare, femeile sunt considerate mai potrivite decât bărbații pentru activități temporare, intermitente sau cu normă redusă și pentru lucrul la domiciliu; întrucât aranjamentele flexibile ale timpului de lucru, inclusiv munca la distanță, cu fracțiune de normă sau la domiciliu, sunt încă în mare măsură considerate drept un mod de organizare „feminin” a timpului de lucru; |
| --- | --- |

E.

întrucât femeile tind să fie reprezentate în mod disproporționat pe piața locurilor de muncă flexibile și cu normă redusă din cauza stereotipurilor de gen din societatea noastră care indică familia drept responsabilitatea principală a femeilor și întrucât, prin urmare, femeile sunt considerate mai potrivite decât bărbații pentru activități temporare, intermitente sau cu normă redusă și pentru lucrul la domiciliu; întrucât aranjamentele flexibile ale timpului de lucru, inclusiv munca la distanță, cu fracțiune de normă sau la domiciliu, sunt încă în mare măsură considerate drept un mod de organizare „feminin” a timpului de lucru;

| F. | întrucât sectorul serviciilor oferă multe posibilități de contractele de muncă flexibile, precum cele cu orar flexibil, cu fracțiune de normă sau pe perioadă scurtă, care pot ajuta persoanele cu responsabilități de îngrijire, atât bărbați, cât și femei, să combine munca și activitățile de îngrijire, oferindu-le mai multe opțiuni; întrucât femeile recurg într-o mai mare măsură la munca flexibilă sau cu fracțiune de normă în scopul de a concilia obligațiile profesionale și familiale, chiar dacă există o diferență de remunerare în ceea ce privește tariful orar între lucrătorii cu fracțiune de normă și lucrătorii cu normă întreagă; și întrucât femeile au mai multe pauze în carieră și acumulează mai puține ore de muncă decât bărbații, fapt care le poate afecta dezvoltarea carierei și perspectivele de promovare socială, ceea ce duce, de asemenea, la o carieră mai puțin profitabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât sectorul serviciilor oferă multe posibilități de contractele de muncă flexibile, precum cele cu orar flexibil, cu fracțiune de normă sau pe perioadă scurtă, care pot ajuta persoanele cu responsabilități de îngrijire, atât bărbați, cât și femei, să combine munca și activitățile de îngrijire, oferindu-le mai multe opțiuni; întrucât femeile recurg într-o mai mare măsură la munca flexibilă sau cu fracțiune de normă în scopul de a concilia obligațiile profesionale și familiale, chiar dacă există o diferență de remunerare în ceea ce privește tariful orar între lucrătorii cu fracțiune de normă și lucrătorii cu normă întreagă; și întrucât femeile au mai multe pauze în carieră și acumulează mai puține ore de muncă decât bărbații, fapt care le poate afecta dezvoltarea carierei și perspectivele de promovare socială, ceea ce duce, de asemenea, la o carieră mai puțin profitabilă;

| G. | întrucât munca precară este o caracteristică persistentă a pieței muncii din Uniunea Europeană și întrucât femeile sunt mai afectate de această precaritate, sunt discriminate din punctul de vedere al remunerării și lucrează în mai mare măsură cu fracțiune de normă și, prin urmare, sunt plătite mai puțin decât bărbații, beneficiază de o protecție socială mai scăzută, eu o evoluție a carierei mai restricționată și au mai puține șanse de independență economică, factori care încurajează revenirea lor în sfera privată, antrenând o reducere ulterioară a împărțirii responsabilităților; întrucât femeile reprezintă o mare proporție a lucrătorilor nedeclarați, care sunt angajate în principal în activități casnice sau de îngrijire; |
| --- | --- |

G.

întrucât munca precară este o caracteristică persistentă a pieței muncii din Uniunea Europeană și întrucât femeile sunt mai afectate de această precaritate, sunt discriminate din punctul de vedere al remunerării și lucrează în mai mare măsură cu fracțiune de normă și, prin urmare, sunt plătite mai puțin decât bărbații, beneficiază de o protecție socială mai scăzută, eu o evoluție a carierei mai restricționată și au mai puține șanse de independență economică, factori care încurajează revenirea lor în sfera privată, antrenând o reducere ulterioară a împărțirii responsabilităților; întrucât femeile reprezintă o mare proporție a lucrătorilor nedeclarați, care sunt angajate în principal în activități casnice sau de îngrijire;

| H. | întrucât, în cazul tuturor nivelurilor de formare, rata de angajare a bărbaților este mai ridicată decât cea a femeilor, deși femeile pot fi la fel de calificate sau mai calificate decât bărbații, dar competențele lor sunt adesea mai puțin bine văzute, iar cariera lor avansează mai încet; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în cazul tuturor nivelurilor de formare, rata de angajare a bărbaților este mai ridicată decât cea a femeilor, deși femeile pot fi la fel de calificate sau mai calificate decât bărbații, dar competențele lor sunt adesea mai puțin bine văzute, iar cariera lor avansează mai încet;

| I. | întrucât femeile reprezintă circa 60 % din absolvenții de studii universitare, dar reprezentarea lor în funcțiile de conducere cu putere de decizie din sectorul serviciilor este disproporționat de scăzută; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile reprezintă circa 60 % din absolvenții de studii universitare, dar reprezentarea lor în funcțiile de conducere cu putere de decizie din sectorul serviciilor este disproporționat de scăzută;

| J. | întrucât locurile de muncă și funcțiile ocupate de femei în sectorul serviciilor sunt deseori de nivelul cel mai scăzut din punctul de vedere al calificărilor, al plății, al remunerației și al prestigiului, drept pentru care femeile se confruntă cu o nesiguranță mai mare a locurilor de muncă decât bărbații și sunt plătite mai puțin decât aceștia; |
| --- | --- |

J.

întrucât locurile de muncă și funcțiile ocupate de femei în sectorul serviciilor sunt deseori de nivelul cel mai scăzut din punctul de vedere al calificărilor, al plății, al remunerației și al prestigiului, drept pentru care femeile se confruntă cu o nesiguranță mai mare a locurilor de muncă decât bărbații și sunt plătite mai puțin decât aceștia;

| K. | întrucât contribuția femeilor la forța de muncă este de obicei subestimată de angajatori, deoarece este mai probabil ca ele să își întrerupă cariera pentru nașterea și creșterea copiilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât contribuția femeilor la forța de muncă este de obicei subestimată de angajatori, deoarece este mai probabil ca ele să își întrerupă cariera pentru nașterea și creșterea copiilor;

| L. | întrucât asigurarea unor oportunități mai bune pentru femei în viața profesională trebuie văzută ca un avantaj și ca o investiție pentru ansamblul societății, în special în contextul modificărilor și provocărilor demografice actuale din Europa; |
| --- | --- |

L.

întrucât asigurarea unor oportunități mai bune pentru femei în viața profesională trebuie văzută ca un avantaj și ca o investiție pentru ansamblul societății, în special în contextul modificărilor și provocărilor demografice actuale din Europa;

| M. | întrucât femeile se confruntă cu dificultăți mai mari în concilierea vieții profesionale cu cea de familie, deoarece responsabilitățile asociate cu viața de familie nu sunt întotdeauna împărțite în mod egal, iar îngrijirea membrilor de familie aflați în întreținere cade în principal în sarcina femeilor, și întrucât realizarea unui echilibru între viața profesională și cea de familie va contribui la creșterea semnificativă a ratei de ocupare în rândul femeilor și va facilita o mai bună compatibilitate a acestora cu locurile de muncă disponibile în sectorul serviciilor și în toate celelalte sectoare profesionale, stimulând astfel creșterea economică, ocuparea forței de muncă și inovarea; întrucât, în acest context, politicile publice care asigură servicii de îngrijire pentru copii și persoanele aflate în întreținere sunt un factor important în capacitatea femeilor și a bărbaților de a gestiona diferitele exigențe care decurg de la locul de muncă și din activitățile de îngrijire; |
| --- | --- |

M.

întrucât femeile se confruntă cu dificultăți mai mari în concilierea vieții profesionale cu cea de familie, deoarece responsabilitățile asociate cu viața de familie nu sunt întotdeauna împărțite în mod egal, iar îngrijirea membrilor de familie aflați în întreținere cade în principal în sarcina femeilor, și întrucât realizarea unui echilibru între viața profesională și cea de familie va contribui la creșterea semnificativă a ratei de ocupare în rândul femeilor și va facilita o mai bună compatibilitate a acestora cu locurile de muncă disponibile în sectorul serviciilor și în toate celelalte sectoare profesionale, stimulând astfel creșterea economică, ocuparea forței de muncă și inovarea; întrucât, în acest context, politicile publice care asigură servicii de îngrijire pentru copii și persoanele aflate în întreținere sunt un factor important în capacitatea femeilor și a bărbaților de a gestiona diferitele exigențe care decurg de la locul de muncă și din activitățile de îngrijire;

| N. | întrucât rolurile tradiționale și stereotipurile în materie de gen continuă să aibă o influență puternică asupra împărțirii rolurilor între femei și bărbați acasă, la locul de muncă și în societate în general și tind să perpetueze status quo-ul obstacolelor moștenite din calea realizării egalității de gen și să limiteze opțiunile femeilor în materie de locuri de muncă și de dezvoltare personală în sectorul serviciilor, împiedicându-le să își valorifice la maximum potențialul ca persoane și ca actori economici; |
| --- | --- |

N.

întrucât rolurile tradiționale și stereotipurile în materie de gen continuă să aibă o influență puternică asupra împărțirii rolurilor între femei și bărbați acasă, la locul de muncă și în societate în general și tind să perpetueze status quo-ul obstacolelor moștenite din calea realizării egalității de gen și să limiteze opțiunile femeilor în materie de locuri de muncă și de dezvoltare personală în sectorul serviciilor, împiedicându-le să își valorifice la maximum potențialul ca persoane și ca actori economici;

| O. | întrucât violența domestică, conjugală, economică și sexuală împotriva femeilor constituie o încălcare a drepturilor omului care afectează toate categoriile sociale, culturale și economice; |
| --- | --- |

O.

întrucât violența domestică, conjugală, economică și sexuală împotriva femeilor constituie o încălcare a drepturilor omului care afectează toate categoriile sociale, culturale și economice;

| P. | întrucât independența economică a femeilor este o condiție indispensabilă pentru ca ele să își poată controla traiectoria lor personală și profesională și pentru a beneficia de opțiuni reale; |
| --- | --- |

P.

întrucât independența economică a femeilor este o condiție indispensabilă pentru ca ele să își poată controla traiectoria lor personală și profesională și pentru a beneficia de opțiuni reale;

| Q. | întrucât există în continuare inegalități între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la noile tehnologii și la internet și utilizarea acestora, care conduc adesea la o diferență de competențe și chiar la „analfabetism digital”, un fenomen cunoscut sub numele de „decalajul digital dintre sexe”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există în continuare inegalități între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la noile tehnologii și la internet și utilizarea acestora, care conduc adesea la o diferență de competențe și chiar la „analfabetism digital”, un fenomen cunoscut sub numele de „decalajul digital dintre sexe”;

| R. | întrucât diferența de remunerare dintre bărbați și femei pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală este la unul dintre cele mai ridicate niveluri în sectorul serviciilor, |
| --- | --- |

R.

întrucât diferența de remunerare dintre bărbați și femei pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală este la unul dintre cele mai ridicate niveluri în sectorul serviciilor,

| 1. | subliniază că în sectorul serviciilor există o puternică segregare orizontală sau o diviziune a muncii pe bază de gen: aproximativ jumătate din forța de muncă feminină se regăsește în 10 dintre cele 130 de ocupații din Clasificarea internațională standard a ocupațiilor (ISCO) stabilită de Organizația Internațională a Muncii (OIM): vânzătoare și agente de promovare în magazine, menajere și alte ajutoare casnice, spălătorese și călcătorese, personal de îngrijire și personal asimilat acestuia, ocupații de birou, profesii intermediare în domeniul serviciilor administrative, personal în sectorul hotelier și de alimentație publică, secretare și operatoare de echipamente de birotică, administratoare/directoare ale unor întreprinderi mici, profesii intermediare în domeniul operațiunilor financiare și comerciale și infirmiere și moașe cu calificare medie; |
| --- | --- |

1.

subliniază că în sectorul serviciilor există o puternică segregare orizontală sau o diviziune a muncii pe bază de gen: aproximativ jumătate din forța de muncă feminină se regăsește în 10 dintre cele 130 de ocupații din Clasificarea internațională standard a ocupațiilor (ISCO) stabilită de Organizația Internațională a Muncii (OIM): vânzătoare și agente de promovare în magazine, menajere și alte ajutoare casnice, spălătorese și călcătorese, personal de îngrijire și personal asimilat acestuia, ocupații de birou, profesii intermediare în domeniul serviciilor administrative, personal în sectorul hotelier și de alimentație publică, secretare și operatoare de echipamente de birotică, administratoare/directoare ale unor întreprinderi mici, profesii intermediare în domeniul operațiunilor financiare și comerciale și infirmiere și moașe cu calificare medie;

| 2. | invită Comisia să combată această divizare în funcție de gen prin campanii de promovare a ocupațiilor menționate; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să combată această divizare în funcție de gen prin campanii de promovare a ocupațiilor menționate;

| 3. | subliniază importanța reducerii segregării ocupaționale pentru a elimina diferența de salarizare în funcție de gen, care este adesea mai mare pentru femeile angajate în locuri de muncă dominate de femei, decât pentru femeile cu aceleași calificări, dar angajate în alte sectoare; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța reducerii segregării ocupaționale pentru a elimina diferența de salarizare în funcție de gen, care este adesea mai mare pentru femeile angajate în locuri de muncă dominate de femei, decât pentru femeile cu aceleași calificări, dar angajate în alte sectoare;

| 4. | menționează că se observă o concentrare a ocupării forței de muncă feminine în sectorul public, în acesta lucrând 25 % populația activă feminină, față de 17 % din populația activă masculină; subliniază că, în acest sector, femeile sunt mai vulnerabile la pierderea locului de muncă din cauza reducerilor bugetare; atrage atenția asupra faptului că, pentru a realiza obiectivul de ocupare a forței de muncă în proporție de 75 % pentru femei și bărbați, stabilit în Strategia Europa 2020 (strategia UE de creștere economică), sunt necesare eforturi pentru a avea mai multe femei angajate atât în sectorul public, cât și în cel privat; menționează că într-un număr mare de state membre există mult mai mulți medici femei decât medici bărbați; |
| --- | --- |

4.

menționează că se observă o concentrare a ocupării forței de muncă feminine în sectorul public, în acesta lucrând 25 % populația activă feminină, față de 17 % din populația activă masculină; subliniază că, în acest sector, femeile sunt mai vulnerabile la pierderea locului de muncă din cauza reducerilor bugetare; atrage atenția asupra faptului că, pentru a realiza obiectivul de ocupare a forței de muncă în proporție de 75 % pentru femei și bărbați, stabilit în Strategia Europa 2020 (strategia UE de creștere economică), sunt necesare eforturi pentru a avea mai multe femei angajate atât în sectorul public, cât și în cel privat; menționează că într-un număr mare de state membre există mult mai mulți medici femei decât medici bărbați;

| 5. | solicită statelor membre să se asigure că sectorul public, caracterizat de criterii de recrutare și condiții de promovare transparente și clare, are o atitudine exemplară față de accesul egal la locurile de muncă în serviciul public și în special la funcțiile de conducere; subliniază nevoia de a introduce reguli transparente pentru selectarea și recrutarea angajaților în sectorul privat; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre să se asigure că sectorul public, caracterizat de criterii de recrutare și condiții de promovare transparente și clare, are o atitudine exemplară față de accesul egal la locurile de muncă în serviciul public și în special la funcțiile de conducere; subliniază nevoia de a introduce reguli transparente pentru selectarea și recrutarea angajaților în sectorul privat;

| 6. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri concrete pentru a aprofunda și mai mult piața serviciilor în vederea dezvoltării potențialului său semnificativ de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri concrete pentru a aprofunda și mai mult piața serviciilor în vederea dezvoltării potențialului său semnificativ de ocupare a forței de muncă;

| 7. | subliniază importanța combaterii stereotipurilor și a discriminării în funcție de gen prin adoptarea unor politici active capabile să reducă dezavantajele reale care afectează femeile din sectorul serviciilor, care presupun existența unor locuri de muncă tipic masculine și, respectiv, feminine și faptul că acestea din urmă sunt asociate activităților realizate de femei în domeniul casnic și sunt considerate o prelungire a acestora (confecții și textile, învățământ, infirmerie, servicii de curățenie etc.); solicită ca serviciile de consiliere educațională și profesională să aibă un rol mai semnificativ în cadrul școlilor pentru a promova egalitatea dintre bărbați și femei în rândul tinerilor și pentru ca lupta împotriva stereotipurilor să orienteze tinerele femei spre calificări și profesii în care sunt subreprezentate; remarcă faptul că proporția de bărbați care aleg să devină profesori este considerabil mai mică decât cea a femeilor și evidențiază necesitatea unui număr mai mare de bărbați în cadrul acestei profesii; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța combaterii stereotipurilor și a discriminării în funcție de gen prin adoptarea unor politici active capabile să reducă dezavantajele reale care afectează femeile din sectorul serviciilor, care presupun existența unor locuri de muncă tipic masculine și, respectiv, feminine și faptul că acestea din urmă sunt asociate activităților realizate de femei în domeniul casnic și sunt considerate o prelungire a acestora (confecții și textile, învățământ, infirmerie, servicii de curățenie etc.); solicită ca serviciile de consiliere educațională și profesională să aibă un rol mai semnificativ în cadrul școlilor pentru a promova egalitatea dintre bărbați și femei în rândul tinerilor și pentru ca lupta împotriva stereotipurilor să orienteze tinerele femei spre calificări și profesii în care sunt subreprezentate; remarcă faptul că proporția de bărbați care aleg să devină profesori este considerabil mai mică decât cea a femeilor și evidențiază necesitatea unui număr mai mare de bărbați în cadrul acestei profesii;

| 8. | subliniază că, printre femeile angajate în sectorul serviciilor sunt mai multe femei care găsesc locuri de muncă în sectorul social, al îngrijirii și al telecomunicațiilor, care tind să necesite calificări mai reduse, să se bucure de un prestigiu social mai scăzut și să corespundă rolurilor tradiționale ale femeii în societate, în timp ce bărbații domină sectoarele cele mai prestigioase și mai lucrative: sectoarele financiar și bancar; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, printre femeile angajate în sectorul serviciilor sunt mai multe femei care găsesc locuri de muncă în sectorul social, al îngrijirii și al telecomunicațiilor, care tind să necesite calificări mai reduse, să se bucure de un prestigiu social mai scăzut și să corespundă rolurilor tradiționale ale femeii în societate, în timp ce bărbații domină sectoarele cele mai prestigioase și mai lucrative: sectoarele financiar și bancar;

| 9. | observă că politicile și serviciile pentru persoanele în vârstă, persoanele aflate în întreținere și copii, inclusiv dispozițiile privind concediul de maternitate, concediul de paternitate și concediul pentru creșterea copilului sunt elemente absolut fundamentale pentru a realiza egalitatea de gen; remarcă, așadar, că femeile și bărbații ar trebui să aibă opțiunea de a se angaja în activități plătite și să aibă copii și o familie fără a fi privați de libertatea lor de a-și exercita pe deplin dreptul la un loc de muncă și la șanse egale; |
| --- | --- |

9.

observă că politicile și serviciile pentru persoanele în vârstă, persoanele aflate în întreținere și copii, inclusiv dispozițiile privind concediul de maternitate, concediul de paternitate și concediul pentru creșterea copilului sunt elemente absolut fundamentale pentru a realiza egalitatea de gen; remarcă, așadar, că femeile și bărbații ar trebui să aibă opțiunea de a se angaja în activități plătite și să aibă copii și o familie fără a fi privați de libertatea lor de a-și exercita pe deplin dreptul la un loc de muncă și la șanse egale;

| 10. | atrage atenția asupra faptului că locurile de muncă cu fracțiune de normă (19,2 % din totalul locurilor de muncă din UE în 2010) sunt în continuare ocupate în principal de femei; observă că în 2010, în UE, un procent de 31,9 % din populația activă feminină lucra cu fracțiune de normă, față de numai 8,7 % din populația masculină, ceea ce înseamnă că 78 % din locurile de muncă cu fracțiune de normă sunt ocupate de femei; indică faptul că, la nivelul întregii UE, 19 % dintre femei și 7 % dintre bărbați lucrează cu fracțiune de normă „redusă” (mai puțin de 20 de ore pe săptămână) și 3 % dintre bărbații cu vârste cuprinse între 35 și 49 de ani lucrează cu fracțiune de normă „redusă”, comparativ cu 18 % dintre femeile din aceeași grupă de vârstă; constată, de asemenea, că locurile de muncă cu fracțiune de normă se regăsesc cu precădere în anumite sectoare: mai mult de 38 % dintre lucrătorii cu fracțiune de normă [atât „redusă”, cât și „substanțială”(între 20 și 34 de ore pe săptămână)] se regăsesc în domeniul învățământului, al serviciilor sociale și de sănătate, al altor servicii și în sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra faptului că locurile de muncă cu fracțiune de normă (19,2 % din totalul locurilor de muncă din UE în 2010) sunt în continuare ocupate în principal de femei; observă că în 2010, în UE, un procent de 31,9 % din populația activă feminină lucra cu fracțiune de normă, față de numai 8,7 % din populația masculină, ceea ce înseamnă că 78 % din locurile de muncă cu fracțiune de normă sunt ocupate de femei; indică faptul că, la nivelul întregii UE, 19 % dintre femei și 7 % dintre bărbați lucrează cu fracțiune de normă „redusă” (mai puțin de 20 de ore pe săptămână) și 3 % dintre bărbații cu vârste cuprinse între 35 și 49 de ani lucrează cu fracțiune de normă „redusă”, comparativ cu 18 % dintre femeile din aceeași grupă de vârstă; constată, de asemenea, că locurile de muncă cu fracțiune de normă se regăsesc cu precădere în anumite sectoare: mai mult de 38 % dintre lucrătorii cu fracțiune de normă [atât „redusă”, cât și „substanțială”(între 20 și 34 de ore pe săptămână)] se regăsesc în domeniul învățământului, al serviciilor sociale și de sănătate, al altor servicii și în sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata;

| 11. | atrage atenția asupra prevalenței în creștere a programelor de lucru flexibile, prin munca la sfârșit de săptămână, programele de lucru neregulate și imprevizibile și prelungirea zilei de lucru, și asupra faptului că, deoarece exigența de flexibilitate îi vizează în cea mai mare măsură pe lucrătorii cu fracțiune de normă, care sunt în principal femei, acest lucru înseamnă că mai multe femei decât bărbați suferă modificări ale programului de lucru de la o săptămână la alta, ceea ce face și mai dificilă pentru femei concilierea vieții profesionale cu viața de familie, mai ales în cazul mamelor singure și al femeilor care îngrijesc membri ai familiei aflați în întreținere; evidențiază faptul că contractele de muncă trebuie să fie stabile și programul de lucru stabilit, dar să poată fi negociat la cererea angajatei pentru a concilia mai bine viața profesională, viața de familie și viața privată; subliniază faptul că programul de lucru flexibil ar trebui să fie alegerea lucrătoarei și să nu fie impus sau aplicat de angajator; respinge situațiile de flexibilitate și nesiguranță contractuală care nu permit formarea unei familii și stabilitate; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra prevalenței în creștere a programelor de lucru flexibile, prin munca la sfârșit de săptămână, programele de lucru neregulate și imprevizibile și prelungirea zilei de lucru, și asupra faptului că, deoarece exigența de flexibilitate îi vizează în cea mai mare măsură pe lucrătorii cu fracțiune de normă, care sunt în principal femei, acest lucru înseamnă că mai multe femei decât bărbați suferă modificări ale programului de lucru de la o săptămână la alta, ceea ce face și mai dificilă pentru femei concilierea vieții profesionale cu viața de familie, mai ales în cazul mamelor singure și al femeilor care îngrijesc membri ai familiei aflați în întreținere; evidențiază faptul că contractele de muncă trebuie să fie stabile și programul de lucru stabilit, dar să poată fi negociat la cererea angajatei pentru a concilia mai bine viața profesională, viața de familie și viața privată; subliniază faptul că programul de lucru flexibil ar trebui să fie alegerea lucrătoarei și să nu fie impus sau aplicat de angajator; respinge situațiile de flexibilitate și nesiguranță contractuală care nu permit formarea unei familii și stabilitate;

| 12. | reamintește că programul de lucru flexibil este specific multor locuri de muncă din acest sector; subliniază că, pe de o parte, o flexibilitate sporită a programului de lucru – cu condiția să fie voluntară și orientată asupra nevoilor reale ale lucrătoarelor, și ca acestea să dețină controlul asupra programului lor de lucru și a aranjamentelor privind munca cu fracțiune de normă, care trebuie să fie clare – crește șansele femeilor de a participa activ la sectorul serviciilor și sprijină concilierea vieții profesionale, a vieții de familie și a vieții private, dar că, pe de altă parte, flexibilitatea poate avea efecte negative asupra salariilor și pensiilor femeilor și consecințe negative în ceea ce privește condițiile lor de angajare, precum lipsa unor contracte oficiale, a securității sociale și a securității locului de muncă; observă că flexibilitatea poate avea ca rezultat și neasigurarea de către angajatori a unor condiții corespunzătoare de sănătate și securitate în muncă; |
| --- | --- |

12.

reamintește că programul de lucru flexibil este specific multor locuri de muncă din acest sector; subliniază că, pe de o parte, o flexibilitate sporită a programului de lucru – cu condiția să fie voluntară și orientată asupra nevoilor reale ale lucrătoarelor, și ca acestea să dețină controlul asupra programului lor de lucru și a aranjamentelor privind munca cu fracțiune de normă, care trebuie să fie clare – crește șansele femeilor de a participa activ la sectorul serviciilor și sprijină concilierea vieții profesionale, a vieții de familie și a vieții private, dar că, pe de altă parte, flexibilitatea poate avea efecte negative asupra salariilor și pensiilor femeilor și consecințe negative în ceea ce privește condițiile lor de angajare, precum lipsa unor contracte oficiale, a securității sociale și a securității locului de muncă; observă că flexibilitatea poate avea ca rezultat și neasigurarea de către angajatori a unor condiții corespunzătoare de sănătate și securitate în muncă;

| 13. | evidențiază importanța „muncii la domiciliu”, care este o tendință în creștere; subliniază că mai mult de 90 % dintre întreprinderile din Germania și Suedia își împart săptămâna de lucru în moduri noi, evaluând personalul în funcție de numărul de ore anual, și nu săptămânal și permițând soților și soțiilor să împartă locurile de muncă; |
| --- | --- |

13.

evidențiază importanța „muncii la domiciliu”, care este o tendință în creștere; subliniază că mai mult de 90 % dintre întreprinderile din Germania și Suedia își împart săptămâna de lucru în moduri noi, evaluând personalul în funcție de numărul de ore anual, și nu săptămânal și permițând soților și soțiilor să împartă locurile de muncă;

| 14. | subliniază importanța asigurării unor condiții de muncă decente însoțite de drepturi legate de, printre altele, standardele de sănătate și de siguranță, accesibilitatea, perspectivele de carieră, perfecționarea profesională, securitatea socială durabilă și învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța asigurării unor condiții de muncă decente însoțite de drepturi legate de, printre altele, standardele de sănătate și de siguranță, accesibilitatea, perspectivele de carieră, perfecționarea profesională, securitatea socială durabilă și învățarea pe tot parcursul vieții;

| 15. | observă că, în anul 2010 în UE, proporția populației feminine active cu contract de muncă cu durată determinată a fost de 14,5 %, puțin mai mare decât proporția aferentă a populației masculine active, care a fost de 13 %; |
| --- | --- |

15.

observă că, în anul 2010 în UE, proporția populației feminine active cu contract de muncă cu durată determinată a fost de 14,5 %, puțin mai mare decât proporția aferentă a populației masculine active, care a fost de 13 %;

| 16. | reamintește că în Uniunea Europeană femeile câștigă în medie cu 16,4 % mai puțin decât bărbații; declară că femeile nu primesc același salariu în cazul în care ocupă aceleași posturi ca bărbații sau posturi de valoare egală; observă că, în alte cazuri, nu ocupă aceleași posturi din cauza persistenței segregării profesionale verticale și orizontale și a incidenței sporite a posturilor cu fracțiune de normă; solicită, prin urmare, statelor membre, angajatorilor și mișcărilor sindicaliste să elaboreze și să implementeze instrumente utile și specifice de evaluare a posturilor pentru a facilita stabilirea muncii de valoare egală și a asigura astfel remunerarea egală a femeilor și a bărbaților și încurajează întreprinderile să realizeze audituri anuale ale egalității de remunerare și să publice datele obținute pentru a asigura o transparență maximă și a reduce diferența de remunerare dintre femei și bărbați; subliniază că diferența de remunerare dintre femei și bărbați duce adesea la o diferență de pensie, ceea ce poate avea ca rezultat situarea femeilor sub limita sărăciei; |
| --- | --- |

16.

reamintește că în Uniunea Europeană femeile câștigă în medie cu 16,4 % mai puțin decât bărbații; declară că femeile nu primesc același salariu în cazul în care ocupă aceleași posturi ca bărbații sau posturi de valoare egală; observă că, în alte cazuri, nu ocupă aceleași posturi din cauza persistenței segregării profesionale verticale și orizontale și a incidenței sporite a posturilor cu fracțiune de normă; solicită, prin urmare, statelor membre, angajatorilor și mișcărilor sindicaliste să elaboreze și să implementeze instrumente utile și specifice de evaluare a posturilor pentru a facilita stabilirea muncii de valoare egală și a asigura astfel remunerarea egală a femeilor și a bărbaților și încurajează întreprinderile să realizeze audituri anuale ale egalității de remunerare și să publice datele obținute pentru a asigura o transparență maximă și a reduce diferența de remunerare dintre femei și bărbați; subliniază că diferența de remunerare dintre femei și bărbați duce adesea la o diferență de pensie, ceea ce poate avea ca rezultat situarea femeilor sub limita sărăciei;

| 17. | subliniază, așadar, importanța punerii în aplicare a principiului egalității de remunerare între femei și bărbați în același loc de muncă, astfel cum este consacrat la articolul 157 din Tratatul de la Lisabona; reamintește Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (8) și își reiterează solicitarea formulată în rezoluție ca Directiva 2006/54/CE să fie revizuită până la 15 februarie 2013 cel târziu; |
| --- | --- |

17.

subliniază, așadar, importanța punerii în aplicare a principiului egalității de remunerare între femei și bărbați în același loc de muncă, astfel cum este consacrat la articolul 157 din Tratatul de la Lisabona; reamintește Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (8) și își reiterează solicitarea formulată în rezoluție ca Directiva 2006/54/CE să fie revizuită până la 15 februarie 2013 cel târziu;

| 18. | observă cu preocupare că marea majoritate a salariilor mici și aproape toate salariile foarte mici sunt pentru munca cu fracțiune de normă și că aproximativ 80 % dintre lucrătorii săraci sunt femei; atrage atenția asupra necesității de a adopta măsuri concrete pentru a combate condițiile precare de angajare din sectorul serviciilor, care afectează îndeosebi femeile, și solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să elaboreze strategii de combatere a condițiilor precare de angajare; |
| --- | --- |

18.

observă cu preocupare că marea majoritate a salariilor mici și aproape toate salariile foarte mici sunt pentru munca cu fracțiune de normă și că aproximativ 80 % dintre lucrătorii săraci sunt femei; atrage atenția asupra necesității de a adopta măsuri concrete pentru a combate condițiile precare de angajare din sectorul serviciilor, care afectează îndeosebi femeile, și solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să elaboreze strategii de combatere a condițiilor precare de angajare;

| 19. | afirmă că practica de atribuire a unor categorii ocupaționale diferite bărbaților și femeilor pentru aceeași muncă sau o muncă de valoare egală este răspândită, deși discriminatorie: în cazul serviciilor de curățenie, de exemplu, bărbații sunt angajați ca tehnicieni de întreținere, în timp ce femeile sunt angajate ca personal auxiliar de curățenie, situație utilizată pentru a justifica remunerarea mai scăzută a muncii femeilor; |
| --- | --- |

19.

afirmă că practica de atribuire a unor categorii ocupaționale diferite bărbaților și femeilor pentru aceeași muncă sau o muncă de valoare egală este răspândită, deși discriminatorie: în cazul serviciilor de curățenie, de exemplu, bărbații sunt angajați ca tehnicieni de întreținere, în timp ce femeile sunt angajate ca personal auxiliar de curățenie, situație utilizată pentru a justifica remunerarea mai scăzută a muncii femeilor;

| 20. | observă că creșterea nivelului de studii al femeilor este rareori însoțită de o ascensiune în ierarhia profesională sau de îmbunătățirea condițiilor de muncă, astfel încât se poate vorbi despre o supracalificare a populației feminine; |
| --- | --- |

20.

observă că creșterea nivelului de studii al femeilor este rareori însoțită de o ascensiune în ierarhia profesională sau de îmbunătățirea condițiilor de muncă, astfel încât se poate vorbi despre o supracalificare a populației feminine;

| 21. | observă că, având în vedere tendința în creștere de angajare a femeilor pe posturile cu fracțiune de normă și preferința angajatorilor de a investi în angajați cu contracte de muncă permanente, femeile au în mod evident acces limitat la o gamă largă de cursuri de formare și de recalificare, ceea ce le diminuează posibilitățile de dezvoltare profesională; |
| --- | --- |

21.

observă că, având în vedere tendința în creștere de angajare a femeilor pe posturile cu fracțiune de normă și preferința angajatorilor de a investi în angajați cu contracte de muncă permanente, femeile au în mod evident acces limitat la o gamă largă de cursuri de formare și de recalificare, ceea ce le diminuează posibilitățile de dezvoltare profesională;

| 22. | subliniază necesitatea ca toți lucrătorii din domeniul serviciilor – acordându-se atenție celor din grupurile celor mai vulnerabile – să aibă acces la programe de îmbunătățire permanentă a competențelor și de învățare pe tot parcursul vieții, pentru a le spori șansele viitoare pe piața muncii și a reduce neconcordanța dintre competențe și sarcinile de lucru în permanentă evoluție; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea ca toți lucrătorii din domeniul serviciilor – acordându-se atenție celor din grupurile celor mai vulnerabile – să aibă acces la programe de îmbunătățire permanentă a competențelor și de învățare pe tot parcursul vieții, pentru a le spori șansele viitoare pe piața muncii și a reduce neconcordanța dintre competențe și sarcinile de lucru în permanentă evoluție;

| 23. | subliniază nivelul redus de participare a femeilor la formarea profesională în sectorul serviciilor în contextul învățării pe tot parcursul vieții și invită statele membre să ia măsuri în acest sens; |
| --- | --- |

23.

subliniază nivelul redus de participare a femeilor la formarea profesională în sectorul serviciilor în contextul învățării pe tot parcursul vieții și invită statele membre să ia măsuri în acest sens;

| 24. | subliniază necesitatea îmbunătățirii competențelor în cazul lucrătorilor în vârstă și al părinților care se întorc pe piața muncii după o perioadă în care au îngrijit copii sau rude aflate în întreținere; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea îmbunătățirii competențelor în cazul lucrătorilor în vârstă și al părinților care se întorc pe piața muncii după o perioadă în care au îngrijit copii sau rude aflate în întreținere;

| 25. | subliniază că, în 2010, numai unul din șapte membri ai consiliilor de administrație ale celor mai importante întreprinderi europene era femeie (13,7 %) și că numai 3,4 % dintre consiliile de administrație ale marilor întreprinderi erau conduse de femei; |
| --- | --- |

25.

subliniază că, în 2010, numai unul din șapte membri ai consiliilor de administrație ale celor mai importante întreprinderi europene era femeie (13,7 %) și că numai 3,4 % dintre consiliile de administrație ale marilor întreprinderi erau conduse de femei;

| 26. | evidențiază importanța eforturilor menite să implice mai multe femei în sectorul cercetării și faptul că femeile pot juca un rol decisiv în dezvoltarea unor sisteme noi și inovatoare și a unor produse și servicii noi în sectorul serviciilor, în special deoarece, deși femeile sunt responsabile de 80 % dintre deciziile de cumpărare de la nivel mondial, majoritatea produselor sunt proiectate de bărbați, inclusiv 90 % dintre produsele tehnice; consideră că o mai mare participare a femeilor la procesele de inovare ar deschide noi piețe și ar crește competitivitatea; consideră, de asemenea, că serviciile inovatoare sunt esențiale pentru a face față provocărilor viitorului, în special creșterii cererii de servicii de asistență socială din partea unei populații în curs de îmbătrânire, și poate oferi cetățenilor posibilități mai bune de a locui și de a lucra în orașele și zonele rurale din Uniune, prin asigurarea unor comunicații și servicii comerciale bune; |
| --- | --- |

26.

evidențiază importanța eforturilor menite să implice mai multe femei în sectorul cercetării și faptul că femeile pot juca un rol decisiv în dezvoltarea unor sisteme noi și inovatoare și a unor produse și servicii noi în sectorul serviciilor, în special deoarece, deși femeile sunt responsabile de 80 % dintre deciziile de cumpărare de la nivel mondial, majoritatea produselor sunt proiectate de bărbați, inclusiv 90 % dintre produsele tehnice; consideră că o mai mare participare a femeilor la procesele de inovare ar deschide noi piețe și ar crește competitivitatea; consideră, de asemenea, că serviciile inovatoare sunt esențiale pentru a face față provocărilor viitorului, în special creșterii cererii de servicii de asistență socială din partea unei populații în curs de îmbătrânire, și poate oferi cetățenilor posibilități mai bune de a locui și de a lucra în orașele și zonele rurale din Uniune, prin asigurarea unor comunicații și servicii comerciale bune;

| 27. | subliniază că, întrucât multe femei continuă să-și aleagă o formare în sectorul serviciilor și, astfel, să acumuleze experiență comercială și cunoștințe de specialitate, există posibilități ample de a acționa și un potențial ridicat în ceea ce privește antreprenoriatul feminin; este de părere că, pentru ca eforturile de creștere a antreprenoriatului și a spiritului întreprinzător în rândul femeilor să fie eficace, în sectorul producției sunt necesare condiții echivalente cu cele din sectorul serviciilor; salută, în acest context, propunerea de extindere a microfinanțării ca axă specifică a Programului pentru schimbări sociale și inovare socială și evidențiază importanța microfinanțării ca instrument de sprijin al antreprenorilor femei și al persoanelor care se află într-o situație vulnerabilă pe piața muncii din sectorul serviciilor; salută Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social” (COM(2011)0682), deoarece în special femeile inițiază activități în domeniul antreprenoriatului social; |
| --- | --- |

27.

subliniază că, întrucât multe femei continuă să-și aleagă o formare în sectorul serviciilor și, astfel, să acumuleze experiență comercială și cunoștințe de specialitate, există posibilități ample de a acționa și un potențial ridicat în ceea ce privește antreprenoriatul feminin; este de părere că, pentru ca eforturile de creștere a antreprenoriatului și a spiritului întreprinzător în rândul femeilor să fie eficace, în sectorul producției sunt necesare condiții echivalente cu cele din sectorul serviciilor; salută, în acest context, propunerea de extindere a microfinanțării ca axă specifică a Programului pentru schimbări sociale și inovare socială și evidențiază importanța microfinanțării ca instrument de sprijin al antreprenorilor femei și al persoanelor care se află într-o situație vulnerabilă pe piața muncii din sectorul serviciilor; salută Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social” (COM(2011)0682), deoarece în special femeile inițiază activități în domeniul antreprenoriatului social;

| 28. | observă că, în sectorul serviciilor, femeile cu funcții de conducere tind să lucreze în principal în domenii precum vânzarea cu amănuntul și sectorul hotelier, chiar dacă încep să avanseze și în sectoare mai puțin tradiționale, precum cel bancar sau al asigurărilor, iar în majoritatea cazurilor femeile sunt directoare ale unor întreprinderi mici sau ale unor întreprinderi fără salariați; observă totodată că, în organizațiile de mari dimensiuni, femeile ajung de obicei în funcții superioare doar în domenii mai puțin importante pentru activitatea întreprinderii, precum cel al resurselor umane și cel administrativ; încurajează întreprinderile să ofere angajaților noi cursuri de formare regulate și să implementeze programe eficace de sprijin maternal, paternal și parental; |
| --- | --- |

28.

observă că, în sectorul serviciilor, femeile cu funcții de conducere tind să lucreze în principal în domenii precum vânzarea cu amănuntul și sectorul hotelier, chiar dacă încep să avanseze și în sectoare mai puțin tradiționale, precum cel bancar sau al asigurărilor, iar în majoritatea cazurilor femeile sunt directoare ale unor întreprinderi mici sau ale unor întreprinderi fără salariați; observă totodată că, în organizațiile de mari dimensiuni, femeile ajung de obicei în funcții superioare doar în domenii mai puțin importante pentru activitatea întreprinderii, precum cel al resurselor umane și cel administrativ; încurajează întreprinderile să ofere angajaților noi cursuri de formare regulate și să implementeze programe eficace de sprijin maternal, paternal și parental;

| 29. | solicită eliminarea pragurilor din serviciile publice care împiedică femeile să obțină funcții cu responsabilitate mare; observă că sectorul public trebuie să aibă un rol exemplar în acest sens; |
| --- | --- |

29.

solicită eliminarea pragurilor din serviciile publice care împiedică femeile să obțină funcții cu responsabilitate mare; observă că sectorul public trebuie să aibă un rol exemplar în acest sens;

| 30. | subliniază faptul că ponderea economiei paralele la nivelul locurilor de muncă ocupate de femei în sectorul serviciilor este mai mare decât la nivelul celor ocupate de bărbați, parțial deoarece sectoarele în care este prezentă în mod tradițional forța de muncă feminină, precum activitățile de menaj sau de îngrijire, se caracterizează printr-un grad mai ridicat de dereglementare; observă, pe de altă parte, că economia paralelă a crescut ca urmare a crizei, deși particularitățile sale sunt foarte greu de determinat, în lipsa unor date sigure privind incidența și efectele sale; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că ponderea economiei paralele la nivelul locurilor de muncă ocupate de femei în sectorul serviciilor este mai mare decât la nivelul celor ocupate de bărbați, parțial deoarece sectoarele în care este prezentă în mod tradițional forța de muncă feminină, precum activitățile de menaj sau de îngrijire, se caracterizează printr-un grad mai ridicat de dereglementare; observă, pe de altă parte, că economia paralelă a crescut ca urmare a crizei, deși particularitățile sale sunt foarte greu de determinat, în lipsa unor date sigure privind incidența și efectele sale;

| 31. | salută documentul de lucru privind Analiza anuală a creșterii intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al serviciilor destinate persoanelor și gospodăriilor” și solicită statelor membre, partenerilor sociali și tuturor celorlalte părți interesate să accepte în mod activ invitația Comisiei de a dezbate această chestiune; |
| --- | --- |

31.

salută documentul de lucru privind Analiza anuală a creșterii intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al serviciilor destinate persoanelor și gospodăriilor” și solicită statelor membre, partenerilor sociali și tuturor celorlalte părți interesate să accepte în mod activ invitația Comisiei de a dezbate această chestiune;

| 32. | solicită statelor membre să elaboreze politici pentru transformarea lucrătorilor care lucrează în condiții precare în economia paralelă în lucrători care lucrează în condiții normale, de exemplu prin introducerea beneficiilor fiscale și a cupoanelor de servicii; solicită elaborarea unui program menit să-i educe pe lucrătorii din sectorul serviciilor cu privire la drepturile lor și să promoveze organizarea lor; solicită adoptarea unor măsuri de sensibilizare a lucrătorilor și a publicului larg cu privire la efectele și consecințele negative ale muncii ilegale în condiții precare, inclusiv asupra securității și sănătății în muncă; |
| --- | --- |

32.

solicită statelor membre să elaboreze politici pentru transformarea lucrătorilor care lucrează în condiții precare în economia paralelă în lucrători care lucrează în condiții normale, de exemplu prin introducerea beneficiilor fiscale și a cupoanelor de servicii; solicită elaborarea unui program menit să-i educe pe lucrătorii din sectorul serviciilor cu privire la drepturile lor și să promoveze organizarea lor; solicită adoptarea unor măsuri de sensibilizare a lucrătorilor și a publicului larg cu privire la efectele și consecințele negative ale muncii ilegale în condiții precare, inclusiv asupra securității și sănătății în muncă;

| 33. | invită Comisia să asigure realizarea unui studiu independent privind efectele liberalizării sectorului serviciilor de îngrijire la domiciliu asupra situației și condițiilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să asigure realizarea unui studiu independent privind efectele liberalizării sectorului serviciilor de îngrijire la domiciliu asupra situației și condițiilor lucrătorilor;

| 34. | își exprimă preocuparea cu privire la situația lucrătoarelor imigrante și nedeclarate din sectorul serviciilor, în special cu privire la cele care sunt angajate în cadrul gospodăriilor private, întrucât majoritatea lucrează fără contract, într-un loc de muncă precar în domeniul serviciilor la domiciliu și în condiții de muncă necorespunzătoare, cu salarii semnificativ mai mici decât salariile lucrătorilor declarați și fără niciun fel de drepturi sociale; evidențiază, prin urmare, necesitatea adoptării unor politici corespunzătoare care să garanteze că lucrătorii imigranți beneficiază de drepturile fundamentale ale omului, inclusiv de dreptul la asistență medicală, la condiții echitabile de muncă, la educație și formare, la integritate fizică și morală și la egalitate în fața legii; solicită statelor membre să revizuiască politicile și practicile naționale pentru a pune un accent mai mare pe practicile de recrutare, pe accesul la informații și pe protecția drepturilor omului și să-i încurajeze pe lucrătorii nedeclarați să denunțe condițiile de muncă abuzive fără ca statutul șederii lor să fie afectat negativ; |
| --- | --- |

34.

își exprimă preocuparea cu privire la situația lucrătoarelor imigrante și nedeclarate din sectorul serviciilor, în special cu privire la cele care sunt angajate în cadrul gospodăriilor private, întrucât majoritatea lucrează fără contract, într-un loc de muncă precar în domeniul serviciilor la domiciliu și în condiții de muncă necorespunzătoare, cu salarii semnificativ mai mici decât salariile lucrătorilor declarați și fără niciun fel de drepturi sociale; evidențiază, prin urmare, necesitatea adoptării unor politici corespunzătoare care să garanteze că lucrătorii imigranți beneficiază de drepturile fundamentale ale omului, inclusiv de dreptul la asistență medicală, la condiții echitabile de muncă, la educație și formare, la integritate fizică și morală și la egalitate în fața legii; solicită statelor membre să revizuiască politicile și practicile naționale pentru a pune un accent mai mare pe practicile de recrutare, pe accesul la informații și pe protecția drepturilor omului și să-i încurajeze pe lucrătorii nedeclarați să denunțe condițiile de muncă abuzive fără ca statutul șederii lor să fie afectat negativ;

| 35. | încurajează statele membre să ratifice fără întârziere Convenția nr. 189 a Organizației Internaționale a Muncii privind personalul casnic, adoptată de organizația tripartită în 2011 cu scopul de a asigura condiții decente de muncă pentru personalul casnic și aceleași drepturi de muncă fundamentale ca și cele de care se bucură ceilalți lucrători și de a sprijini dezvoltarea unui sector oficial al serviciilor la domiciliu și de îngrijire; |
| --- | --- |

35.

încurajează statele membre să ratifice fără întârziere Convenția nr. 189 a Organizației Internaționale a Muncii privind personalul casnic, adoptată de organizația tripartită în 2011 cu scopul de a asigura condiții decente de muncă pentru personalul casnic și aceleași drepturi de muncă fundamentale ca și cele de care se bucură ceilalți lucrători și de a sprijini dezvoltarea unui sector oficial al serviciilor la domiciliu și de îngrijire;

| 36. | solicită statelor membre să analizeze posibilitatea introducerii unui regim special pentru sectorul serviciilor destinate persoanelor și gospodăriilor, pentru a reglementa fenomenul răspândit al muncii nedeclarate - care afectează în mod deosebit femeile - și pentru a asigura astfel condiții decente de muncă; solicită statelor membre să prezinte informații cu privire la eforturile lor de combatere a muncii nedeclarate în cadrul programelor lor de reformă naționale prezentate în conformitate cu Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

36.

solicită statelor membre să analizeze posibilitatea introducerii unui regim special pentru sectorul serviciilor destinate persoanelor și gospodăriilor, pentru a reglementa fenomenul răspândit al muncii nedeclarate - care afectează în mod deosebit femeile - și pentru a asigura astfel condiții decente de muncă; solicită statelor membre să prezinte informații cu privire la eforturile lor de combatere a muncii nedeclarate în cadrul programelor lor de reformă naționale prezentate în conformitate cu Strategia Europa 2020;

| 37. | solicită statelor membre să adopte politici de integrare pe piața muncii a lucrătorilor vulnerabili, acordând o atenție deosebită celor cu calificări reduse, șomerilor, lucrătorilor tineri și celor în vârstă, persoanelor cu handicap, persoanelor cu handicap psihic sau grupurilor minoritare precum lucrătorii migranți și romii, prin programe de orientare profesională, de formare și de ucenicie specifice și adaptate; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre să adopte politici de integrare pe piața muncii a lucrătorilor vulnerabili, acordând o atenție deosebită celor cu calificări reduse, șomerilor, lucrătorilor tineri și celor în vârstă, persoanelor cu handicap, persoanelor cu handicap psihic sau grupurilor minoritare precum lucrătorii migranți și romii, prin programe de orientare profesională, de formare și de ucenicie specifice și adaptate;

| 38. | observă că criza economică și așa-zisele măsuri de austeritate au dus la o reducere a măsurilor privind egalitatea de gen și constituie un obstacol suplimentar în calea aplicării principiului egalității de gen, îndeosebi în ceea ce privește pierderea locului de muncă, accesul la noi locuri de muncă și creșterea insecurității în cazul femeilor, aspecte care, împreună cu faptul că rata de ocupare a forței de muncă masculine tinde să revină mai repede la nivelurile inițiale comparativ cu cea a forței de muncă feminine, au efecte negative asupra angajării femeilor în sectorul serviciilor și asupra carierelor și pensiilor lor; solicită Comisiei să colecteze date cu privire la efectul măsurilor de austeritate asupra femeilor de pe piața muncii, acordând o atenție deosebită sectorului serviciilor; subliniază necesitatea unei mai mari recunoașteri a interdependenței problemelor sociale și economice, deoarece acordarea unei atenții sporite problemelor sociale este o condiție indispensabilă pentru eliminarea efectivă a inegalităților dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

38.

observă că criza economică și așa-zisele măsuri de austeritate au dus la o reducere a măsurilor privind egalitatea de gen și constituie un obstacol suplimentar în calea aplicării principiului egalității de gen, îndeosebi în ceea ce privește pierderea locului de muncă, accesul la noi locuri de muncă și creșterea insecurității în cazul femeilor, aspecte care, împreună cu faptul că rata de ocupare a forței de muncă masculine tinde să revină mai repede la nivelurile inițiale comparativ cu cea a forței de muncă feminine, au efecte negative asupra angajării femeilor în sectorul serviciilor și asupra carierelor și pensiilor lor; solicită Comisiei să colecteze date cu privire la efectul măsurilor de austeritate asupra femeilor de pe piața muncii, acordând o atenție deosebită sectorului serviciilor; subliniază necesitatea unei mai mari recunoașteri a interdependenței problemelor sociale și economice, deoarece acordarea unei atenții sporite problemelor sociale este o condiție indispensabilă pentru eliminarea efectivă a inegalităților dintre femei și bărbați;

| 39. | subliniază faptul că, potrivit celui de al cincilea sondaj privind condițiile de muncă în Europa, publicat în aprilie 2012, 18 % dintre lucrători au declarat absența unui echilibru între viața profesională și cea personală; subliniază necesitatea de a consolida politicile care vizează concilierea vieții de familie cu viața profesională și, în special, solicită creșterea serviciilor și structurilor publice sociale gratuite și de calitate pentru a asigura servicii de îngrijire a copiilor și a altor persoane aflate în întreținere compatibile cu concilierea vieții profesionale, a vieții de familie și a vieții private, atât în zonele rurale, cât și în cele urbane; subliniază că asigurarea structurilor de îngrijire va contribui și la reducerea sărăciei în rândul femeilor, dându-le acestora posibilitatea să lucreze; |
| --- | --- |

39.

subliniază faptul că, potrivit celui de al cincilea sondaj privind condițiile de muncă în Europa, publicat în aprilie 2012, 18 % dintre lucrători au declarat absența unui echilibru între viața profesională și cea personală; subliniază necesitatea de a consolida politicile care vizează concilierea vieții de familie cu viața profesională și, în special, solicită creșterea serviciilor și structurilor publice sociale gratuite și de calitate pentru a asigura servicii de îngrijire a copiilor și a altor persoane aflate în întreținere compatibile cu concilierea vieții profesionale, a vieții de familie și a vieții private, atât în zonele rurale, cât și în cele urbane; subliniază că asigurarea structurilor de îngrijire va contribui și la reducerea sărăciei în rândul femeilor, dându-le acestora posibilitatea să lucreze;

| 40. | evidențiază faptul că participarea și implicarea active ale bărbaților în măsurile de conciliere, cum ar fi munca cu fracțiune de normă, sunt cruciale pentru a realiza un echilibru între viața profesională și viața personală, din moment ce atât bărbații, cât și femeile ar putea beneficia de politicile de angajare care favorizează familia și de împărțirea egală a muncii neplătite și a responsabilităților casnice; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri de politică decisive pentru a combate stereotipurile de gen și a încuraja bărbații să își asume o parte egală a responsabilităților casnice și de îngrijire, îndeosebi stimulându-i să își ia concediu parental și de paternitate, fapt care le va consolida drepturile de părinți, va asigura un grad mai mare de egalitate între femei și bărbați și o împărțire mai adecvată a responsabilităților familiale și menajere și va spori șansele femeilor de a participa pe deplin la piața muncii; sugerează statelor membre să aplice corect Directiva 2010/18/UE a Consiliului privind concediul pentru creșterea copilului (9), atât prin măsuri legislative, cât și educaționale referitoare la egalitatea de gen; |
| --- | --- |

40.

evidențiază faptul că participarea și implicarea active ale bărbaților în măsurile de conciliere, cum ar fi munca cu fracțiune de normă, sunt cruciale pentru a realiza un echilibru între viața profesională și viața personală, din moment ce atât bărbații, cât și femeile ar putea beneficia de politicile de angajare care favorizează familia și de împărțirea egală a muncii neplătite și a responsabilităților casnice; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri de politică decisive pentru a combate stereotipurile de gen și a încuraja bărbații să își asume o parte egală a responsabilităților casnice și de îngrijire, îndeosebi stimulându-i să își ia concediu parental și de paternitate, fapt care le va consolida drepturile de părinți, va asigura un grad mai mare de egalitate între femei și bărbați și o împărțire mai adecvată a responsabilităților familiale și menajere și va spori șansele femeilor de a participa pe deplin la piața muncii; sugerează statelor membre să aplice corect Directiva 2010/18/UE a Consiliului privind concediul pentru creșterea copilului (9), atât prin măsuri legislative, cât și educaționale referitoare la egalitatea de gen;

| 41. | solicită Comisiei și Consiliului să adopte un plan de acțiune pentru a realiza obiectivele de la Barcelona legate de furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor, precum și să stabilească un calendar pentru creșterea progresivă a nivelurilor obiectivelor; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei și Consiliului să adopte un plan de acțiune pentru a realiza obiectivele de la Barcelona legate de furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor, precum și să stabilească un calendar pentru creșterea progresivă a nivelurilor obiectivelor;

| 42. | subliniază posibilitățile limitate ale femeilor de a se adapta la cerințele piețelor muncii într-o lume modernă și extrem de globalizată, în care principalul atribut al lucrătorului este mobilitatea și capacitatea de a se deplasa pentru a prelua o funcție în afara locului său de rezidență, fapt care, în cazul femeilor, care sunt mai implicate în îngrijirea copiilor și a gospodăriei este adesea imposibil, împiedicându-le să beneficieze pe deplin de posibilitățile oferite de piața muncii; |
| --- | --- |

42.

subliniază posibilitățile limitate ale femeilor de a se adapta la cerințele piețelor muncii într-o lume modernă și extrem de globalizată, în care principalul atribut al lucrătorului este mobilitatea și capacitatea de a se deplasa pentru a prelua o funcție în afara locului său de rezidență, fapt care, în cazul femeilor, care sunt mai implicate în îngrijirea copiilor și a gospodăriei este adesea imposibil, împiedicându-le să beneficieze pe deplin de posibilitățile oferite de piața muncii;

| 43. | îndeamnă Consiliul să deblocheze adoptarea modificării Directivei privind lucrătoarele gravide, acceptând flexibilitatea propusă de Parlament, astfel încât Europa să poată avansa în direcția protecției drepturilor și îmbunătățirii condițiilor de muncă ale lucrătoarelor gravide sau care au născut de curând; subliniază, în acest context, importanța protejării eficace a maternității și a paternității prin combaterea (i) concedierii din funcție în timpul sau după perioada sarcinii, (ii) reducerii salariului în timpul concediului de maternitate și (iii) retrogradării sau a reducerii remunerației la reluarea activității; subliniază necesitatea de a asigura faptul că angajații atipici din întreprinderi, precum suplinitorii, colaboratorii independenți și alți angajați temporari să poată beneficia de drepturi într-o măsură care să reflecte contribuția activității angajatului în perioada anterioară sarcinii și nașterii și care să asigure în cea mai mare măsură posibilă egalitatea de tratament cu colegii permanenți din sectorul în cauză; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Consiliul să deblocheze adoptarea modificării Directivei privind lucrătoarele gravide, acceptând flexibilitatea propusă de Parlament, astfel încât Europa să poată avansa în direcția protecției drepturilor și îmbunătățirii condițiilor de muncă ale lucrătoarelor gravide sau care au născut de curând; subliniază, în acest context, importanța protejării eficace a maternității și a paternității prin combaterea (i) concedierii din funcție în timpul sau după perioada sarcinii, (ii) reducerii salariului în timpul concediului de maternitate și (iii) retrogradării sau a reducerii remunerației la reluarea activității; subliniază necesitatea de a asigura faptul că angajații atipici din întreprinderi, precum suplinitorii, colaboratorii independenți și alți angajați temporari să poată beneficia de drepturi într-o măsură care să reflecte contribuția activității angajatului în perioada anterioară sarcinii și nașterii și care să asigure în cea mai mare măsură posibilă egalitatea de tratament cu colegii permanenți din sectorul în cauză;

| 44. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze, respectând principiul subsidiarității și după consultarea partenerilor sociali, strategii pentru stabilirea unor standarde minime în sectorul serviciilor, inclusiv contracte standard și negocieri colective, și să încerce să elimine consecințele negative ale segregării orizontale și verticale; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze, respectând principiul subsidiarității și după consultarea partenerilor sociali, strategii pentru stabilirea unor standarde minime în sectorul serviciilor, inclusiv contracte standard și negocieri colective, și să încerce să elimine consecințele negative ale segregării orizontale și verticale;

| 45. | subliniază necesitatea combaterii tuturor tipurilor de violență împotriva femeilor în sectorul serviciilor, inclusiv a violenței economice, a hărțuirii psihologice și sexuale la locul de muncă, a abuzurilor sexuale și a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea combaterii tuturor tipurilor de violență împotriva femeilor în sectorul serviciilor, inclusiv a violenței economice, a hărțuirii psihologice și sexuale la locul de muncă, a abuzurilor sexuale și a traficului de ființe umane;

| 46. | subliniază că Comisia și statele membre trebuie să se asigure că condițiile de muncă ale femeilor (dificultatea și riscurile activității realizate, precum și mediul de lucru) din sectorul serviciilor sunt conforme cu Declarația Organizației Internaționale a Muncii privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, adoptată în iunie 1998, și cu convențiile fundamentale specifice ale OIM; |
| --- | --- |

46.

subliniază că Comisia și statele membre trebuie să se asigure că condițiile de muncă ale femeilor (dificultatea și riscurile activității realizate, precum și mediul de lucru) din sectorul serviciilor sunt conforme cu Declarația Organizației Internaționale a Muncii privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, adoptată în iunie 1998, și cu convențiile fundamentale specifice ale OIM;

| 47. | solicită statelor membre să ia măsuri împotriva abuzurilor aflate în spatele serviciilor de îngrijire personală, precum masajele și sauna, folosite pentru a ascunde servicii de natură sexuală, acestea din urmă fiind furnizate prin constrângere și controlate de rețele de trafic de persoane; |
| --- | --- |

47.

solicită statelor membre să ia măsuri împotriva abuzurilor aflate în spatele serviciilor de îngrijire personală, precum masajele și sauna, folosite pentru a ascunde servicii de natură sexuală, acestea din urmă fiind furnizate prin constrângere și controlate de rețele de trafic de persoane;

| 48. | solicită Comisiei și statelor membre să garanteze protecția drepturilor sociale și de muncă pentru numărul mare de lucrători mobili din domeniul serviciilor și să combată orice formă de exploatare și riscul de excluziune socială, asigurându-se în același timp că informațiile cu privire la drepturile lucrătorilor sunt accesibile cu ușurință; subliniază faptul că mobilitatea ar trebui să fie voluntară; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei și statelor membre să garanteze protecția drepturilor sociale și de muncă pentru numărul mare de lucrători mobili din domeniul serviciilor și să combată orice formă de exploatare și riscul de excluziune socială, asigurându-se în același timp că informațiile cu privire la drepturile lucrătorilor sunt accesibile cu ușurință; subliniază faptul că mobilitatea ar trebui să fie voluntară;

| 49. | menționează necesitatea de a promova opțiuni de formare inițială și continuă pentru femeile vizate și în conformitate cu obiectivul de dezvoltare a competențelor tehnice și științifice necesare pentru a găsi un loc de muncă și a construi o carieră; |
| --- | --- |

49.

menționează necesitatea de a promova opțiuni de formare inițială și continuă pentru femeile vizate și în conformitate cu obiectivul de dezvoltare a competențelor tehnice și științifice necesare pentru a găsi un loc de muncă și a construi o carieră;

| 50. | observă că, deși numărul de femei care utilizează calculatorul și navighează pe internet la un nivel elementar se află în creștere, diferențele în materie de competențe digitale rămân semnificative, limitând accesul femeilor la tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și utilizarea acestora, ceea ce le îngreunează posibilitățile de a căuta și de a găsi locuri de muncă calificate și, prin urmare, intensifică inegalitățile din cadrul gospodăriilor, al comunităților, al piețelor muncii și al economiei la scară mai largă; solicită, așadar, promovarea accesului femeilor la utilizarea noilor tehnologii prin acordarea unui acces prioritar la cursuri gratuite de formare; invită statele membre și regiunile să organizeze cursuri de formare gratuite în domeniul utilizării calculatoarelor în cadrul proiectelor finanțate prin Fondul social european (FSE), pentru a le oferi femeilor șansa de a dobândi noi competențe tehnice în domeniile tehnologiei și informaticii și a crește șansele femeilor de a-și găsi un loc de muncă în sectorul serviciilor; solicită, așadar, guvernelor să aplice politici (ca, de exemplu, campanii de promovare și burse specifice) care să aibă ca obiectiv creșterea numărului de studente înscrise la cursurile de tehnologie a informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

50.

observă că, deși numărul de femei care utilizează calculatorul și navighează pe internet la un nivel elementar se află în creștere, diferențele în materie de competențe digitale rămân semnificative, limitând accesul femeilor la tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) și utilizarea acestora, ceea ce le îngreunează posibilitățile de a căuta și de a găsi locuri de muncă calificate și, prin urmare, intensifică inegalitățile din cadrul gospodăriilor, al comunităților, al piețelor muncii și al economiei la scară mai largă; solicită, așadar, promovarea accesului femeilor la utilizarea noilor tehnologii prin acordarea unui acces prioritar la cursuri gratuite de formare; invită statele membre și regiunile să organizeze cursuri de formare gratuite în domeniul utilizării calculatoarelor în cadrul proiectelor finanțate prin Fondul social european (FSE), pentru a le oferi femeilor șansa de a dobândi noi competențe tehnice în domeniile tehnologiei și informaticii și a crește șansele femeilor de a-și găsi un loc de muncă în sectorul serviciilor; solicită, așadar, guvernelor să aplice politici (ca, de exemplu, campanii de promovare și burse specifice) care să aibă ca obiectiv creșterea numărului de studente înscrise la cursurile de tehnologie a informației și comunicațiilor;

| 51. | solicită un dialog social intens și implicarea reprezentanților angajatorilor și ai lucrătorilor în stabilirea priorităților UE în sectorul serviciilor cu privire la protecția drepturilor sociale și de muncă, la ajutorul de șomaj și la drepturile reprezentanților; |
| --- | --- |

51.

solicită un dialog social intens și implicarea reprezentanților angajatorilor și ai lucrătorilor în stabilirea priorităților UE în sectorul serviciilor cu privire la protecția drepturilor sociale și de muncă, la ajutorul de șomaj și la drepturile reprezentanților;

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Anexa la Concluziile Consiliului din 7 martie 2011.

(2)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(3)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(4)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0069.

(6)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 77.

(7)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0225.

(9)  JO L 68, 18.3.2010, p. 13.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/56

---

Marți, 11 septembrie 2012Educația, formarea și Europa 2020

P7_TA(2012)0323

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la educație și formare în contextul strategiei Europa 2020 (2012/2045(INI))

2013/C 353 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2011 intitulată „Analiza anuală a creșterii 2012” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2011 intitulată „Analiza anuală a creșterii 2012” (COM(2011)0815),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2011)0902),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 referitoare la „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 referitoare la „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunile sociale ale educației și formării (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunile sociale ale educației și formării (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (2),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 intitulată „Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 intitulată „Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (6),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 decembrie 2008 privind învățarea de-a lungul vieții în serviciul cunoștințelor, creativității și inovației – punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 18 decembrie 2008 privind învățarea de-a lungul vieții în serviciul cunoștințelor, creativității și inovației – punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0247/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0247/2012),

| A. | întrucât, în pofida unei îmbunătățiri a educației și a formării, pentru majoritatea populației UE învățarea pe tot parcursul vieții (LLL) încă nu este o realitate, iar unii indicatori sunt de fapt îngrijorători; întrucât este necesar ca educația adulților și învățarea informală să fie consolidate, în paralel cu educația adulților și cu formarea profesională informală; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în pofida unei îmbunătățiri a educației și a formării, pentru majoritatea populației UE învățarea pe tot parcursul vieții (LLL) încă nu este o realitate, iar unii indicatori sunt de fapt îngrijorători; întrucât este necesar ca educația adulților și învățarea informală să fie consolidate, în paralel cu educația adulților și cu formarea profesională informală;

| B. | întrucât strategiile LLL sunt departe de a fi puse în aplicare în mod corespunzător în multe state membre, deși acestea sunt o parte esențială a strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât strategiile LLL sunt departe de a fi puse în aplicare în mod corespunzător în multe state membre, deși acestea sunt o parte esențială a strategiei UE 2020;

| C. | întrucât politicile în domeniul educației și formării trebuie să asigure oportunități LLL pentru toată lumea, indiferent de vârstă, handicap, sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, orientare sexuală și mediu lingvistic și socio-economic; |
| --- | --- |

C.

întrucât politicile în domeniul educației și formării trebuie să asigure oportunități LLL pentru toată lumea, indiferent de vârstă, handicap, sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, orientare sexuală și mediu lingvistic și socio-economic;

| D. | întrucât pentru persoanele din diferite grupuri încă persistă oportunitățile limitate și prea puțin adaptate; întrucât atât populațiile autohtone, cât și grupurile lingvistice și culturale minoritare ar trebui să poată beneficia de învățământ în limba maternă; |
| --- | --- |

D.

întrucât pentru persoanele din diferite grupuri încă persistă oportunitățile limitate și prea puțin adaptate; întrucât atât populațiile autohtone, cât și grupurile lingvistice și culturale minoritare ar trebui să poată beneficia de învățământ în limba maternă;

| E. | întrucât creșterea economică trebuie să se bazeze prioritar pe educație, cunoaștere, inovare și politici sociale adecvate pentru ca UE să iasă din actuala criză, și este important să se implementeze în mod adecvat și în întregime politicile din acest domeniu în cadrul Strategiei UE 2020, pentru a depăși cu succes această perioadă crucială; |
| --- | --- |

E.

întrucât creșterea economică trebuie să se bazeze prioritar pe educație, cunoaștere, inovare și politici sociale adecvate pentru ca UE să iasă din actuala criză, și este important să se implementeze în mod adecvat și în întregime politicile din acest domeniu în cadrul Strategiei UE 2020, pentru a depăși cu succes această perioadă crucială;

| F. | întrucât elaborarea politicilor privind educația și formarea profesională reprezintă o responsabilitate publică a statelor membre și întrucât aceste domenii au nevoie de fonduri adecvate pentru a asigura un acces egal la educație, fără discriminare socială, economică, culturală, rasială sau politică; |
| --- | --- |

F.

întrucât elaborarea politicilor privind educația și formarea profesională reprezintă o responsabilitate publică a statelor membre și întrucât aceste domenii au nevoie de fonduri adecvate pentru a asigura un acces egal la educație, fără discriminare socială, economică, culturală, rasială sau politică;

| G. | întrucât măsurile de austeritate și reducerile bugetare suplimentare din sistemele de educație și de formare profesională din UE pun în pericol unul din principalele motoare ale coeziunii și creșterii și subminează obiectivul de creare a unei economii bazate pe cunoaștere în Europa; |
| --- | --- |

G.

întrucât măsurile de austeritate și reducerile bugetare suplimentare din sistemele de educație și de formare profesională din UE pun în pericol unul din principalele motoare ale coeziunii și creșterii și subminează obiectivul de creare a unei economii bazate pe cunoaștere în Europa;

| H. | întrucât statele membre trebuie să continue să conlucreze și să facă schimburi de bune practici pentru ca sistemele lor naționale de învățământ și formare să poată progresa; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre trebuie să continue să conlucreze și să facă schimburi de bune practici pentru ca sistemele lor naționale de învățământ și formare să poată progresa;

| I. | întrucât cunoașterea insuficientă a limbilor străine continuă să constituie un obstacol enorm în calea mobilității pentru educație și formare; |
| --- | --- |

I.

întrucât cunoașterea insuficientă a limbilor străine continuă să constituie un obstacol enorm în calea mobilității pentru educație și formare;

| J. | întrucât o strategie de succes în domeniul educației și formării profesionale ar trebui, de asemenea, să urmărească să garanteze, pentru persoanele care studiază, aptitudinile și competențele necesare pentru dezvoltarea personală, precum și dezvoltarea unui spirit cetățenesc activ; |
| --- | --- |

J.

întrucât o strategie de succes în domeniul educației și formării profesionale ar trebui, de asemenea, să urmărească să garanteze, pentru persoanele care studiază, aptitudinile și competențele necesare pentru dezvoltarea personală, precum și dezvoltarea unui spirit cetățenesc activ;

| K. | întrucât LLL ar trebui să însemne realmente învățare pe tot parcursul vieții în actualul context demografic și întrucât ar trebui acordată mai multă atenție potențialului cunoștințelor acumulate de către persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

K.

întrucât LLL ar trebui să însemne realmente învățare pe tot parcursul vieții în actualul context demografic și întrucât ar trebui acordată mai multă atenție potențialului cunoștințelor acumulate de către persoanele în vârstă;

| L. | întrucât competențele în domeniul noilor tehnologii facilitează în mod considerabil îndeplinirea obiectivelor propuse de Programul pentru LLL; |
| --- | --- |

L.

întrucât competențele în domeniul noilor tehnologii facilitează în mod considerabil îndeplinirea obiectivelor propuse de Programul pentru LLL;

| M. | întrucât LLL este un proces continuu de învățare și ar trebui să dureze de-a lungul întregii vieți a unei persoane, de la un învățământ preșcolar de calitate, până la formările destinate pensionarilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât LLL este un proces continuu de învățare și ar trebui să dureze de-a lungul întregii vieți a unei persoane, de la un învățământ preșcolar de calitate, până la formările destinate pensionarilor;

| N. | întrucât oferirea unor facilități și a unui învățământ preșcolar de calitate pentru toți copiii este o investiție în viitor și aduce un beneficiu major atât pentru populație, cât și pentru societate; |
| --- | --- |

N.

întrucât oferirea unor facilități și a unui învățământ preșcolar de calitate pentru toți copiii este o investiție în viitor și aduce un beneficiu major atât pentru populație, cât și pentru societate;

| O. | întrucât abandonul școlar timpuriu (AST) are consecințe grave asupra populației și asupra dezvoltării sociale și economice a UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât abandonul școlar timpuriu (AST) are consecințe grave asupra populației și asupra dezvoltării sociale și economice a UE;

| P. | întrucât un plus de inovație în domeniul subvențiilor pentru studenți în etapa preuniversitară ar trebui considerat; |
| --- | --- |

P.

întrucât un plus de inovație în domeniul subvențiilor pentru studenți în etapa preuniversitară ar trebui considerat;

| Q. | întrucât accesibilitatea educației și a formării profesionale este o provocare majoră, contribuind printre altele la incluziune socială, la coeziune și la combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât accesibilitatea educației și a formării profesionale este o provocare majoră, contribuind printre altele la incluziune socială, la coeziune și la combaterea sărăciei;

| R. | întrucât autoritățile europene, naționale, regionale și locale trebuie să coopereze pentru a aborda cu succes provocările cu care se confruntă Europa în prezent, |
| --- | --- |

R.

întrucât autoritățile europene, naționale, regionale și locale trebuie să coopereze pentru a aborda cu succes provocările cu care se confruntă Europa în prezent,

| 1. | ia act de Comunicarea Comisiei intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- |

1.

ia act de Comunicarea Comisiei intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”;

| 2. | reamintește că înainte de criza actuală, performanța statelor membre în termeni de participare a tuturor grupurilor de vârstă la educație, formare și LLL puternic diversificată și media generală a UE s-a încadrat sub mediile internaționale; |
| --- | --- |

2.

reamintește că înainte de criza actuală, performanța statelor membre în termeni de participare a tuturor grupurilor de vârstă la educație, formare și LLL puternic diversificată și media generală a UE s-a încadrat sub mediile internaționale;

| 3. | constată că unele state membre au continuat reducerile bugetare în domeniul educației și formării profesionale din cauza situației economice actuale, dar consideră că investițiile în aceste domenii, cu o valoare strategică maximă, ar trebui menținute și chiar majorate; subliniază că Cadrul financiar multianual al Uniunii anticipează că educația și sectoarele adiacente vor beneficia de creșterea procentuală cea mai mare în bugetul pe termen lung al UE; |
| --- | --- |

3.

constată că unele state membre au continuat reducerile bugetare în domeniul educației și formării profesionale din cauza situației economice actuale, dar consideră că investițiile în aceste domenii, cu o valoare strategică maximă, ar trebui menținute și chiar majorate; subliniază că Cadrul financiar multianual al Uniunii anticipează că educația și sectoarele adiacente vor beneficia de creșterea procentuală cea mai mare în bugetul pe termen lung al UE;

| 4. | subliniază necesitatea aprobării creșterii bugetului alocat educației și sectoarelor adiacente în Cadrul financiar multianual; solicită statelor membre să adopte strategii naționale de LLL, dotate cu resurse financiare adecvate, acesta fiind instrumentul optim pentru atingerea obiectivelor stipulate în Strategia EF 2020; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea aprobării creșterii bugetului alocat educației și sectoarelor adiacente în Cadrul financiar multianual; solicită statelor membre să adopte strategii naționale de LLL, dotate cu resurse financiare adecvate, acesta fiind instrumentul optim pentru atingerea obiectivelor stipulate în Strategia EF 2020;

| 5. | subliniază faptul că costurile economice ale consecințelor deficiențelor educaționale, inclusiv abandonul școlar și inegalitățile sociale din cadrul sistemelor de educație și formare și impactul acestora asupra dezvoltării a statelor membre, sunt semnificativ mai mari decât costurile crizei financiare, iar statele membre plătesc deja prețul an de an; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că costurile economice ale consecințelor deficiențelor educaționale, inclusiv abandonul școlar și inegalitățile sociale din cadrul sistemelor de educație și formare și impactul acestora asupra dezvoltării a statelor membre, sunt semnificativ mai mari decât costurile crizei financiare, iar statele membre plătesc deja prețul an de an;

| 6. | solicită statelor membre să prioritizeze cheltuielile pentru educație, formare profesională pe tot parcursul vieții, cercetare, inovare și diversitate lingvistică și culturală, care sunt considerate investiții pentru creșterea viitoare, asigurând în același timp valoarea adăugată a acestei investiții; reiterează, în acest sens, solicitarea de a stabili ca obiectiv investiții totale de cel puțin 2 % din PIB în învățământul superior, nivel recomandat de Comisie în Analiza anuală a creșterii și ocupării forței de muncă ca fiind un minim necesar pentru economiile bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

6.

solicită statelor membre să prioritizeze cheltuielile pentru educație, formare profesională pe tot parcursul vieții, cercetare, inovare și diversitate lingvistică și culturală, care sunt considerate investiții pentru creșterea viitoare, asigurând în același timp valoarea adăugată a acestei investiții; reiterează, în acest sens, solicitarea de a stabili ca obiectiv investiții totale de cel puțin 2 % din PIB în învățământul superior, nivel recomandat de Comisie în Analiza anuală a creșterii și ocupării forței de muncă ca fiind un minim necesar pentru economiile bazate pe cunoaștere;

| 7. | reamintește că, pentru a fi competitive în viitor cu noile puteri globale, statele membre sunt trebuie să îndeplinească obiectivele de bază ale strategiei Europa 2020, care, în domeniul educației, înseamnă să se atingă un nivel de 3 % în investițiile pentru cercetare, să se crească la 40 % numărul tinerilor cu studii universitare și să se reducă abandonului școlar timpuriu la sub 10 %; |
| --- | --- |

7.

reamintește că, pentru a fi competitive în viitor cu noile puteri globale, statele membre sunt trebuie să îndeplinească obiectivele de bază ale strategiei Europa 2020, care, în domeniul educației, înseamnă să se atingă un nivel de 3 % în investițiile pentru cercetare, să se crească la 40 % numărul tinerilor cu studii universitare și să se reducă abandonului școlar timpuriu la sub 10 %;

| 8. | reamintește importanța cercetării în cadrul unei strategii ambițioase de educație și formare; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să-și intensifice acțiunile în direcția creșterii numărului de tineri care integrează acest domeniu; |
| --- | --- |

8.

reamintește importanța cercetării în cadrul unei strategii ambițioase de educație și formare; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să-și intensifice acțiunile în direcția creșterii numărului de tineri care integrează acest domeniu;

| 9. | reamintește că trebuie acordată o atenție specială tinerilor, având în vedere că rata șomajului din UE a crescut la peste 20 %, cu niveluri de peste de 50 % în unele state membre și regiuni, și că tinerii, în special cei mai puțin calificați, sunt deosebit de afectați de criza actuală; subliniază în special efectele negative ale programelor de austeritate asupra șomajului în rândul tinerilor din anumite state membre ale Uniunii Europene, cu precădere în statele din sud, contribuind la un exod semnificativ de creiere către alte state, inclusiv către țări terțe; reamintește, de asemenea, că unul din șapte elevi de azi (14,4 %) abandonează sistemul de învățământ, terminând cel mult un nivel de învățământ secundar inferior și neparticipând la niciun program de educare sau formare ulterior; |
| --- | --- |

9.

reamintește că trebuie acordată o atenție specială tinerilor, având în vedere că rata șomajului din UE a crescut la peste 20 %, cu niveluri de peste de 50 % în unele state membre și regiuni, și că tinerii, în special cei mai puțin calificați, sunt deosebit de afectați de criza actuală; subliniază în special efectele negative ale programelor de austeritate asupra șomajului în rândul tinerilor din anumite state membre ale Uniunii Europene, cu precădere în statele din sud, contribuind la un exod semnificativ de creiere către alte state, inclusiv către țări terțe; reamintește, de asemenea, că unul din șapte elevi de azi (14,4 %) abandonează sistemul de învățământ, terminând cel mult un nivel de învățământ secundar inferior și neparticipând la niciun program de educare sau formare ulterior;

| 10. | atrage atenția asupra sistemelor alternative de formare profesională din anumite state membre, care garantează o legătură între teorie și practică și care permit un acces mai ușor la piața muncii decât sistemele de formare pur școlare; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra sistemelor alternative de formare profesională din anumite state membre, care garantează o legătură între teorie și practică și care permit un acces mai ușor la piața muncii decât sistemele de formare pur școlare;

| 11. | propune statelor membre să deducă investițiile în domeniul educației și al formării profesionale din calculul deficitului național prevăzut de pactul fiscal, deoarece acestea sunt considerate motoare esențiale ale unei redresări economice sănătoase, în conformitate cu obiectivele strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

11.

propune statelor membre să deducă investițiile în domeniul educației și al formării profesionale din calculul deficitului național prevăzut de pactul fiscal, deoarece acestea sunt considerate motoare esențiale ale unei redresări economice sănătoase, în conformitate cu obiectivele strategiei Europa 2020;

| 12. | solicită instituțiilor UE să depună eforturi suplimentare pentru a elabora, la nivelul UE, politici mai clare, mai orientate către tineri și adaptate la noile provocări ale societății; generația actuală de tineri nu are încredere nu va putea să obțină același succes ca generația anterioară; |
| --- | --- |

12.

solicită instituțiilor UE să depună eforturi suplimentare pentru a elabora, la nivelul UE, politici mai clare, mai orientate către tineri și adaptate la noile provocări ale societății; generația actuală de tineri nu are încredere nu va putea să obțină același succes ca generația anterioară;

| 13. | solicită, în special, statelor membre să pună în aplicare măsuri orientate în favoarea tinerilor în pericol să abandoneze școala timpuriu sau care nu sunt școlarizați, integrați într-un program de formare sau angajați, pentru a le oferi programe de formare și sisteme de garanții pentru tineret, astfel încât să poată dobândi cunoștințele și experiența necesare pentru angajare, precum și pentru a facilita reintegrarea unora dintre aceștia în sistemul educațional; solicită totodată să se acorde o atenție specială învățământului profesional și tehnic în cadrul învățământului terțiar, ținând cont de diversitatea sistemelor educaționale naționale; solicită statelor membre să-și intensifice eforturile pentru ca tinerii să poată câștiga o experiență profesională veritabilă și să intre rapid pe piața muncii; subliniază că stagiile trebuie să fie relevante pentru studii și să fie parte a programului de învățământ, |
| --- | --- |

13.

solicită, în special, statelor membre să pună în aplicare măsuri orientate în favoarea tinerilor în pericol să abandoneze școala timpuriu sau care nu sunt școlarizați, integrați într-un program de formare sau angajați, pentru a le oferi programe de formare și sisteme de garanții pentru tineret, astfel încât să poată dobândi cunoștințele și experiența necesare pentru angajare, precum și pentru a facilita reintegrarea unora dintre aceștia în sistemul educațional; solicită totodată să se acorde o atenție specială învățământului profesional și tehnic în cadrul învățământului terțiar, ținând cont de diversitatea sistemelor educaționale naționale; solicită statelor membre să-și intensifice eforturile pentru ca tinerii să poată câștiga o experiență profesională veritabilă și să intre rapid pe piața muncii; subliniază că stagiile trebuie să fie relevante pentru studii și să fie parte a programului de învățământ,

| 14. | subliniază că posibilitățile de angajare ale tinerilor sunt cu precădere expuse riscului în perioadele de criză; subliniază importanța monitorizării rapidității cu care tinerii absolvenți obțin locuri de muncă corespunzătoare educației și cunoștințelor lor după încheierea studiilor, și a evaluării, pe baza acestor informații, a calității sistemelor de educație și formare profesională și a necesității și posibilităților de a efectua ajustări; |
| --- | --- |

14.

subliniază că posibilitățile de angajare ale tinerilor sunt cu precădere expuse riscului în perioadele de criză; subliniază importanța monitorizării rapidității cu care tinerii absolvenți obțin locuri de muncă corespunzătoare educației și cunoștințelor lor după încheierea studiilor, și a evaluării, pe baza acestor informații, a calității sistemelor de educație și formare profesională și a necesității și posibilităților de a efectua ajustări;

| 15. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri decisive cu privire la introducerea, punerea în aplicare și dezvoltarea ulterioară a ECVET (sistemul european de credite pentru educație și formare profesională), a Europass (cadrul comunitar unic pentru transparența calificărilor și competențelor) și a cadrului european al calificărilor; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia și statele membre să ia măsuri decisive cu privire la introducerea, punerea în aplicare și dezvoltarea ulterioară a ECVET (sistemul european de credite pentru educație și formare profesională), a Europass (cadrul comunitar unic pentru transparența calificărilor și competențelor) și a cadrului european al calificărilor;

| 16. | subliniază că tinerii au un rol-cheie în atingerea obiectivelor principale pentru 2020 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cercetarea și inovarea, climatul și energia, educația și combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

16.

subliniază că tinerii au un rol-cheie în atingerea obiectivelor principale pentru 2020 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cercetarea și inovarea, climatul și energia, educația și combaterea sărăciei;

| 17. | subliniază importanța educației informale și non-formale pentru dezvoltarea de valori, aptitudini și competențe, în special în rândul tinerilor, precum și pentru dobândirea unui simț al cetățeniei și al participării democratice; solicită Comisiei să asigure susținerea, inclusiv la nivel financiar, a educației informale și non-formale în cadrul noilor programe în materie de educație, tineret și cetățenie; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța educației informale și non-formale pentru dezvoltarea de valori, aptitudini și competențe, în special în rândul tinerilor, precum și pentru dobândirea unui simț al cetățeniei și al participării democratice; solicită Comisiei să asigure susținerea, inclusiv la nivel financiar, a educației informale și non-formale în cadrul noilor programe în materie de educație, tineret și cetățenie;

| 18. | solicită universităților să extindă accesul la învățare și să își modernizeze programele de învățământ pentru a face față noilor provocări, în vederea îmbunătățirii abilităților populației europene, fără ca aceste măsuri să pericliteze misiunile lor academice în ceea ce privește transmiterea de cunoștințe și ținând seama de faptul că schimbările demografice sunt o realitate incontestabilă în Europa; subliniază, în acest context, importanța susținerii și recunoașterii educației neformale și a învățării informale; |
| --- | --- |

18.

solicită universităților să extindă accesul la învățare și să își modernizeze programele de învățământ pentru a face față noilor provocări, în vederea îmbunătățirii abilităților populației europene, fără ca aceste măsuri să pericliteze misiunile lor academice în ceea ce privește transmiterea de cunoștințe și ținând seama de faptul că schimbările demografice sunt o realitate incontestabilă în Europa; subliniază, în acest context, importanța susținerii și recunoașterii educației neformale și a învățării informale;

| 19. | încurajează dialogul între actorii privați, în special IMM-urile, autoritățile locale și regionale, precum și actorii societății civile, cu universitățile/instituțiile de învățământ superior, pentru ca studenții să poată dobândi mai ușor cunoștințe și abilități care să îi ajute la integrarea lor pe piața muncii; le reamintește angajatorilor importanța inițierii în muncă, având în vedere că aceasta favorizează adaptarea tinerilor la viața profesională; |
| --- | --- |

19.

încurajează dialogul între actorii privați, în special IMM-urile, autoritățile locale și regionale, precum și actorii societății civile, cu universitățile/instituțiile de învățământ superior, pentru ca studenții să poată dobândi mai ușor cunoștințe și abilități care să îi ajute la integrarea lor pe piața muncii; le reamintește angajatorilor importanța inițierii în muncă, având în vedere că aceasta favorizează adaptarea tinerilor la viața profesională;

| 20. | reamintește că creativitatea este un element esențial al noii economii bazate pe cunoaștere; subliniază faptul că sectorul creativ contribuie în mod semnificativ și tot mai mult la economie și corespunde unui procent de 4,5 % din PIB-ul Uniunii Europene și unui număr de 8,5 milioane de locuri de muncă; |
| --- | --- |

20.

reamintește că creativitatea este un element esențial al noii economii bazate pe cunoaștere; subliniază faptul că sectorul creativ contribuie în mod semnificativ și tot mai mult la economie și corespunde unui procent de 4,5 % din PIB-ul Uniunii Europene și unui număr de 8,5 milioane de locuri de muncă;

| 21. | consideră că sinergia dintre oferta de forță de muncă și capacitatea pieței de muncă de a o absorbi este esențială; |
| --- | --- |

21.

consideră că sinergia dintre oferta de forță de muncă și capacitatea pieței de muncă de a o absorbi este esențială;

| 22. | subliniază rolul esențial al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în implementarea politicilor de sprijinire și consiliere a celor care caută un loc de muncă, în special în ceea ce privește asistența în căutarea unui loc de muncă sau a unui program de formare; insistă asupra faptului că un număr din ce în ce mai mare de solicitanți trebuie să beneficieze de o formare profesională adecvată care să le faciliteze introducerea pe piața forței de muncă și, prin urmare, invită statele membre să aloce resursele necesare; |
| --- | --- |

22.

subliniază rolul esențial al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în implementarea politicilor de sprijinire și consiliere a celor care caută un loc de muncă, în special în ceea ce privește asistența în căutarea unui loc de muncă sau a unui program de formare; insistă asupra faptului că un număr din ce în ce mai mare de solicitanți trebuie să beneficieze de o formare profesională adecvată care să le faciliteze introducerea pe piața forței de muncă și, prin urmare, invită statele membre să aloce resursele necesare;

| 23. | subliniază importanța decisivă a facilitării accesului persoanelor cu dizabilități la LLL, nu doar prin elaborarea și implementarea unor programe precis orientate, ci și prin integrarea problematicii persoanelor cu dizabilități în toate programele destinate publicului larg; consideră că această atenție specială acordată legăturii între dizabilități și LLL este esențială pentru combaterea fenomenelor de excluziune socială și consolidarea reală a poziției persoanelor cu handicap pe piața muncii, având în vedere faptul că, potrivit tuturor studiilor în acest domeniu, nivelul de educație al persoanelor cu handicap este inferior mediei și că participarea acestora la programele în cauză este deosebit de scăzută; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța decisivă a facilitării accesului persoanelor cu dizabilități la LLL, nu doar prin elaborarea și implementarea unor programe precis orientate, ci și prin integrarea problematicii persoanelor cu dizabilități în toate programele destinate publicului larg; consideră că această atenție specială acordată legăturii între dizabilități și LLL este esențială pentru combaterea fenomenelor de excluziune socială și consolidarea reală a poziției persoanelor cu handicap pe piața muncii, având în vedere faptul că, potrivit tuturor studiilor în acest domeniu, nivelul de educație al persoanelor cu handicap este inferior mediei și că participarea acestora la programele în cauză este deosebit de scăzută;

| 24. | reamintește că angajatorii au o responsabilitate esențială în a transforma LLL în realitate pentru toată lumea, acordând atenția cuvenită egalității de gen; încurajează angajatorii să faciliteze formarea continuă pe tot parcursul carierei lucrătorilor, oferind mai multă vizibilitate dreptului la formare, asigurându-se că formarea este disponibilă pentru toți lucrătorii și punând în valoare rezultatele obținute în urma formării continue, făcând astfel posibilă specializarea și creând oportunități pentru avansare în carieră; |
| --- | --- |

24.

reamintește că angajatorii au o responsabilitate esențială în a transforma LLL în realitate pentru toată lumea, acordând atenția cuvenită egalității de gen; încurajează angajatorii să faciliteze formarea continuă pe tot parcursul carierei lucrătorilor, oferind mai multă vizibilitate dreptului la formare, asigurându-se că formarea este disponibilă pentru toți lucrătorii și punând în valoare rezultatele obținute în urma formării continue, făcând astfel posibilă specializarea și creând oportunități pentru avansare în carieră;

| 25. | solicită intensificarea eforturilor pentru stabilirea și punerea în aplicare a unui sistem european de certificare și de recunoaștere a calificărilor, de învățare formală și non-formală, incluzând voluntariatul, astfel încât să fie consolidate legăturile vitale dintre educația non-formală și educația formală, precum și pentru a îmbunătăți mobilitatea națională și transfrontalieră în privința educației și al pieței de muncă; |
| --- | --- |

25.

solicită intensificarea eforturilor pentru stabilirea și punerea în aplicare a unui sistem european de certificare și de recunoaștere a calificărilor, de învățare formală și non-formală, incluzând voluntariatul, astfel încât să fie consolidate legăturile vitale dintre educația non-formală și educația formală, precum și pentru a îmbunătăți mobilitatea națională și transfrontalieră în privința educației și al pieței de muncă;

| 26. | ia act de diferențele mari între sistemele naționale de educație și de formare profesională și, în conformitate cu principiul subsidiarității, recomandă ca raportul privind progresele înregistrate să fie însoțit de un compendiu pentru fiecare stat membru, care să conțină recomandări cu privire la modul în care ar putea fi îmbunătățite politicile existente și în care ar putea fi dezvoltate sistemele naționale de învățământ; |
| --- | --- |

26.

ia act de diferențele mari între sistemele naționale de educație și de formare profesională și, în conformitate cu principiul subsidiarității, recomandă ca raportul privind progresele înregistrate să fie însoțit de un compendiu pentru fiecare stat membru, care să conțină recomandări cu privire la modul în care ar putea fi îmbunătățite politicile existente și în care ar putea fi dezvoltate sistemele naționale de învățământ;

| 27. | solicită consolidarea dimensiunii externe a politicilor UE printr-un dialog politic intensificat și prin cooperare în domeniul educației și formării profesionale între Uniunea Europeană și partenerii săi internaționali și țările vecine, pentru: (a) a reflecta interdependențele economice, sociale și politice, (b) a contribui la punerea în aplicare a dimensiunii externe a Strategiei Europa 2020 și (c) a susține stabilitatea, prosperitatea și îmbunătățirea oportunităților de angajare pentru cetățenii țărilor partenere, și dezvoltând, în același timp, instrumente mai bune pentru gestionarea și facilitarea migrației forței de muncă calificate în Europa, echilibrând astfel deficitele și lacunele în materie de competențe determinate de evoluția demografică din Europa; |
| --- | --- |

27.

solicită consolidarea dimensiunii externe a politicilor UE printr-un dialog politic intensificat și prin cooperare în domeniul educației și formării profesionale între Uniunea Europeană și partenerii săi internaționali și țările vecine, pentru: (a) a reflecta interdependențele economice, sociale și politice, (b) a contribui la punerea în aplicare a dimensiunii externe a Strategiei Europa 2020 și (c) a susține stabilitatea, prosperitatea și îmbunătățirea oportunităților de angajare pentru cetățenii țărilor partenere, și dezvoltând, în același timp, instrumente mai bune pentru gestionarea și facilitarea migrației forței de muncă calificate în Europa, echilibrând astfel deficitele și lacunele în materie de competențe determinate de evoluția demografică din Europa;

| 28. | reamintește că, în calitatea lor de actori ai pieței globale a educației, sistemele naționale de educație și formare profesională (EFP) trebuie să fie conectate la contextul mondial, pentru a fi adaptate actualității și competitive, și trebuie să-și crească capacitatea de a atrage studenți din alte state europene și din țări terțe, oferindu-le educație, formare profesională, dar și o recunoaștere mai facilă a competențelor lor; subliniază că schimbările demografice și migrația internațională fac ca aceste aspecte să fie și mai relevante; |
| --- | --- |

28.

reamintește că, în calitatea lor de actori ai pieței globale a educației, sistemele naționale de educație și formare profesională (EFP) trebuie să fie conectate la contextul mondial, pentru a fi adaptate actualității și competitive, și trebuie să-și crească capacitatea de a atrage studenți din alte state europene și din țări terțe, oferindu-le educație, formare profesională, dar și o recunoaștere mai facilă a competențelor lor; subliniază că schimbările demografice și migrația internațională fac ca aceste aspecte să fie și mai relevante;

| 29. | subliniază că, deși este în curs de apariție un spațiu european al educației și formării, obiectivul înlăturării obstacolelor în calea mobilității nu a fost încă atins, iar mobilitatea persoanelor care învață în cadrul sistemului EFP rămâne redusă; subliniază faptul că intensificarea mobilității transnaționale a elevilor și profesorilor din VET, care ține cont de cunoștințele, abilitățile și competențele pe care aceștia le-au dobândit în străinătate va reprezenta o provocare importantă în viitor și că este necesară o mai bună orientare a informațiilor și orientărilor care să vizeze în mod specific atragerea unui număr mai mare de elevi străini în sistemele VET. |
| --- | --- |

29.

subliniază că, deși este în curs de apariție un spațiu european al educației și formării, obiectivul înlăturării obstacolelor în calea mobilității nu a fost încă atins, iar mobilitatea persoanelor care învață în cadrul sistemului EFP rămâne redusă; subliniază faptul că intensificarea mobilității transnaționale a elevilor și profesorilor din VET, care ține cont de cunoștințele, abilitățile și competențele pe care aceștia le-au dobândit în străinătate va reprezenta o provocare importantă în viitor și că este necesară o mai bună orientare a informațiilor și orientărilor care să vizeze în mod specific atragerea unui număr mai mare de elevi străini în sistemele VET.

| 30. | regretă că în Comunicarea Comisiei intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” nu se acoperă în mod adecvat problema dezvoltării preșcolare, în special dimensiunea sa lingvistică, în ciuda faptului că aceasta corespunde unui obiectiv fundamental al strategiei Europa 2020; consideră că această etapă educațională ar trebui să fie considerată cea mai importantă pentru realizarea și dezvoltarea educațională, individuală și socială viitoare a indivizilor; consideră că educația preșcolară va aduce beneficii copiilor, prin aceasta urmărindu-se îmbunătățirea aptitudinilor motorii și sociale, precum și promovarea unei dezvoltări emoționale echilibrate și stimularea curiozității intelectuale; |
| --- | --- |

30.

regretă că în Comunicarea Comisiei intitulată „Educația și formarea într-o Europă inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” nu se acoperă în mod adecvat problema dezvoltării preșcolare, în special dimensiunea sa lingvistică, în ciuda faptului că aceasta corespunde unui obiectiv fundamental al strategiei Europa 2020; consideră că această etapă educațională ar trebui să fie considerată cea mai importantă pentru realizarea și dezvoltarea educațională, individuală și socială viitoare a indivizilor; consideră că educația preșcolară va aduce beneficii copiilor, prin aceasta urmărindu-se îmbunătățirea aptitudinilor motorii și sociale, precum și promovarea unei dezvoltări emoționale echilibrate și stimularea curiozității intelectuale;

| 31. | solicită Comisiei să stimuleze și să sprijine statele membre în aplicarea unor măsuri în favoarea copiilor de-a lungul unor adevărate parcursuri educaționale, încă de la vârste foarte fragede; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să stimuleze și să sprijine statele membre în aplicarea unor măsuri în favoarea copiilor de-a lungul unor adevărate parcursuri educaționale, încă de la vârste foarte fragede;

| 32. | este ferm convins că investițiile în serviciile de educație destinate copiilor de vârstă mică (ECEC), concepute în concordanță cu nivelul corespunzător de sensibilitate și de maturitate al fiecărui grup-țintă, aduc profituri mai mari decât investițiile în orice alt ciclu educațional; subliniază că investițiile în primii ani de învățământ reduc cu certitudine costurile ulterioare; consideră, de asemenea, că succesul educației la toate nivelurile depinde de calitatea formării profesorilor și de evoluția lor profesională continuă și, prin urmare, sunt necesare investiții suficiente pentru instruirea profesorilor; |
| --- | --- |

32.

este ferm convins că investițiile în serviciile de educație destinate copiilor de vârstă mică (ECEC), concepute în concordanță cu nivelul corespunzător de sensibilitate și de maturitate al fiecărui grup-țintă, aduc profituri mai mari decât investițiile în orice alt ciclu educațional; subliniază că investițiile în primii ani de învățământ reduc cu certitudine costurile ulterioare; consideră, de asemenea, că succesul educației la toate nivelurile depinde de calitatea formării profesorilor și de evoluția lor profesională continuă și, prin urmare, sunt necesare investiții suficiente pentru instruirea profesorilor;

| 33. | subliniază necesitatea unei educații de înaltă calitate profesională pentru copii, care să se ocupe de dezvoltarea lor socială, în special în cazul familiilor care se confruntă cu dificultăți sociale; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea unei educații de înaltă calitate profesională pentru copii, care să se ocupe de dezvoltarea lor socială, în special în cazul familiilor care se confruntă cu dificultăți sociale;

| 34. | subliniază necesitatea universală a dobândirii unor competențe lingvistice excelente încă din copilărie, atât în privința limbilor oficiale ale UE, cât și în limbile regionale și ale minorităților, întrucât acest lucru permite o mai mare mobilitate, un acces mai bun la piața muncii și oferă oportunități mult mai mari de studiu, contribuind totodată la promovarea schimburilor interculturale și la o mai mare coeziune europeană; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea universală a dobândirii unor competențe lingvistice excelente încă din copilărie, atât în privința limbilor oficiale ale UE, cât și în limbile regionale și ale minorităților, întrucât acest lucru permite o mai mare mobilitate, un acces mai bun la piața muncii și oferă oportunități mult mai mari de studiu, contribuind totodată la promovarea schimburilor interculturale și la o mai mare coeziune europeană;

| 35. | subliniază că este necesară încurajarea mobilității pentru învățarea limbilor străine, în vederea atingerii obiectivului ca toți cetățenii Uniunii Europene să cunoască cel puțin două limbi în afara limbii lor materne; |
| --- | --- |

35.

subliniază că este necesară încurajarea mobilității pentru învățarea limbilor străine, în vederea atingerii obiectivului ca toți cetățenii Uniunii Europene să cunoască cel puțin două limbi în afara limbii lor materne;

| 36. | subliniază necesitatea de a începe învățarea limbilor străine încă din perioada preșcolară și salută inițiativele care le permit elevilor să învețe limba de origine, scris și oral, ca materie facultativă la școală și să acumuleze astfel și competențe suplimentare; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea de a începe învățarea limbilor străine încă din perioada preșcolară și salută inițiativele care le permit elevilor să învețe limba de origine, scris și oral, ca materie facultativă la școală și să acumuleze astfel și competențe suplimentare;

| 37. | consideră că este indispensabilă promovarea mobilității prin programe comunitare ambițioase de educație și cultură, în special prin schimburi de profesori, elevi și studenți care predau, respectiv studiază limbi străine, pentru a promova un spirit cetățenesc activ și valorile europene, precum și competențele lingvistice și de alte tipuri de competențe utile; |
| --- | --- |

37.

consideră că este indispensabilă promovarea mobilității prin programe comunitare ambițioase de educație și cultură, în special prin schimburi de profesori, elevi și studenți care predau, respectiv studiază limbi străine, pentru a promova un spirit cetățenesc activ și valorile europene, precum și competențele lingvistice și de alte tipuri de competențe utile;

| 38. | încurajează Comisia să susțină dezvoltarea unor soluții inovatoare în domeniul educației și formării profesionale, care ar putea fi ușor adaptate în ceea ce privește limba și aspectele tehnice și care ar permite mobilitatea în sectoarele în care fenomenul multilingvismului este mai puțin întâlnit; |
| --- | --- |

38.

încurajează Comisia să susțină dezvoltarea unor soluții inovatoare în domeniul educației și formării profesionale, care ar putea fi ușor adaptate în ceea ce privește limba și aspectele tehnice și care ar permite mobilitatea în sectoarele în care fenomenul multilingvismului este mai puțin întâlnit;

| 39. | recunoaște contribuția importantă a Anului european al îmbătrânirii și al solidarității active între generații 2012 și reamintește că este important pentru UE ca cetățenilor săi să li se acorde șansa de a se angaja în procesul de învățare, în toate formele sale, la o vârstă înaintată, și de a antrena elevii mai vechi în dialog cu specialiștii care lucrează în cadrul serviciilor care asigură și sprijină procesul de învățare; |
| --- | --- |

39.

recunoaște contribuția importantă a Anului european al îmbătrânirii și al solidarității active între generații 2012 și reamintește că este important pentru UE ca cetățenilor săi să li se acorde șansa de a se angaja în procesul de învățare, în toate formele sale, la o vârstă înaintată, și de a antrena elevii mai vechi în dialog cu specialiștii care lucrează în cadrul serviciilor care asigură și sprijină procesul de învățare;

| 40. | reamintește că programul Grundtvig urmărește să ajute la dezvoltarea sectorului de învățământ pentru adulți, precum și să permită mai multor persoane să participe la experiențele de învățare; subliniază că acesta se concentrează pe necesitățile de predare și de cercetare ale elevilor care urmează cursuri de educare și cursuri „alternative” de educare, precum și ale organizațiilor care furnizează aceste servicii; solicită statelor membre să amelioreze calitatea învățământului oferit de – și să încurajeze cooperarea între – organismele de învățământ pentru adulți; |
| --- | --- |

40.

reamintește că programul Grundtvig urmărește să ajute la dezvoltarea sectorului de învățământ pentru adulți, precum și să permită mai multor persoane să participe la experiențele de învățare; subliniază că acesta se concentrează pe necesitățile de predare și de cercetare ale elevilor care urmează cursuri de educare și cursuri „alternative” de educare, precum și ale organizațiilor care furnizează aceste servicii; solicită statelor membre să amelioreze calitatea învățământului oferit de – și să încurajeze cooperarea între – organismele de învățământ pentru adulți;

| 41. | subliniază necesitatea de a promova instrumentele europene existente, în special fondurile structurale destinate formării profesionale; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea de a promova instrumentele europene existente, în special fondurile structurale destinate formării profesionale;

| 42. | subliniază faptul că învățământul pentru adulți se extinde dincolo de activitățile asociate cu locul de muncă și include dezvoltarea competențelor personale, civice și sociale în cadrul sistemelor formale de educație și formare, pe tot parcursul vieții, astfel cum s-a menționat în programul LLL; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că învățământul pentru adulți se extinde dincolo de activitățile asociate cu locul de muncă și include dezvoltarea competențelor personale, civice și sociale în cadrul sistemelor formale de educație și formare, pe tot parcursul vieții, astfel cum s-a menționat în programul LLL;

| 43. | recunoaște beneficiile aduse societății în general, rezultate din activitățile persoanelor în vârstă, situație favorizată de participarea lor la activitățile de educație și formare care au ca scop împlinirea pe plan personal sau contactul social; |
| --- | --- |

43.

recunoaște beneficiile aduse societății în general, rezultate din activitățile persoanelor în vârstă, situație favorizată de participarea lor la activitățile de educație și formare care au ca scop împlinirea pe plan personal sau contactul social;

| 44. | subliniază necesitatea unor statistici LLL care să acopere grupul de vârstă 65 +; subliniază odată cu creșterea vârstei de pensionare în multe țări din UE și a numărului persoanelor care lucrează până la o vârstă înaintată, este necesar să se țină seama de evoluția populației care nu se încadrează în această categorie de vârstă; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea unor statistici LLL care să acopere grupul de vârstă 65 +; subliniază odată cu creșterea vârstei de pensionare în multe țări din UE și a numărului persoanelor care lucrează până la o vârstă înaintată, este necesar să se țină seama de evoluția populației care nu se încadrează în această categorie de vârstă;

| 45. | recunoaște rolul educativ și formator al sportului și, prin urmare, invită statele membre să investească mai mult în sport și în promovarea activităților sportive în școli, pentru a favoriza integrarea și pentru a contribui la dezvoltarea unor valori pozitive în rândul tinerilor europeni; |
| --- | --- |

45.

recunoaște rolul educativ și formator al sportului și, prin urmare, invită statele membre să investească mai mult în sport și în promovarea activităților sportive în școli, pentru a favoriza integrarea și pentru a contribui la dezvoltarea unor valori pozitive în rândul tinerilor europeni;

| 46. | subliniază faptul că actorii din domeniul formării profesionale de la nivel local sunt esențiali pentru dezvoltarea durabilă și pentru rolul societal al sportului și își exprimă sprijinul pentru organismele de conducere din sport care încurajează cluburile să investească în educația și formarea profesională a actorilor tineri locali prin măsuri care stabilesc faptul că o echipă de club trebuie să includă un număr minim de jucători formați la nivel local și le încurajează să continue în această direcție. |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că actorii din domeniul formării profesionale de la nivel local sunt esențiali pentru dezvoltarea durabilă și pentru rolul societal al sportului și își exprimă sprijinul pentru organismele de conducere din sport care încurajează cluburile să investească în educația și formarea profesională a actorilor tineri locali prin măsuri care stabilesc faptul că o echipă de club trebuie să includă un număr minim de jucători formați la nivel local și le încurajează să continue în această direcție.

| 47. | încurajează statele membre să examineze posibilitatea introducerii unui sistem mai extins de granturi mici, cu un minimum de birocrație, pentru elevii preuniversitari care se confruntă cu dificultăți financiare, astfel încât să-i încurajeze să rămână în sistemul educațional, contribuind în acest mod la eliminarea inegalităților sociale și la asigurarea mai multor oportunități de învățare pentru toți; |
| --- | --- |

47.

încurajează statele membre să examineze posibilitatea introducerii unui sistem mai extins de granturi mici, cu un minimum de birocrație, pentru elevii preuniversitari care se confruntă cu dificultăți financiare, astfel încât să-i încurajeze să rămână în sistemul educațional, contribuind în acest mod la eliminarea inegalităților sociale și la asigurarea mai multor oportunități de învățare pentru toți;

| 48. | consideră că ar trebui făcute mai multe pentru a aborda diferențele între femeile și bărbații care absolvă anii de studiu cu diplome în domeniile STEM (știință, tehnologie, inginerie și matematică), astfel cum este exemplificat prin faptul că doar 20 % din absolvenții în domeniul ingineriei sunt femei; |
| --- | --- |

48.

consideră că ar trebui făcute mai multe pentru a aborda diferențele între femeile și bărbații care absolvă anii de studiu cu diplome în domeniile STEM (știință, tehnologie, inginerie și matematică), astfel cum este exemplificat prin faptul că doar 20 % din absolvenții în domeniul ingineriei sunt femei;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 135, 26.5.2010, p. 2.

(2)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(3)  JO C 199, 7.7.2011, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0531.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0231.

(6)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 8.

(7)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 33.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/64

---

Marți, 11 septembrie 2012Distribuirea online a operelor audiovizuale în UE

P7_TA(2012)0324

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (2011/2313(INI))

2013/C 353 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (Unesco) la 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (Unesco) la 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care stabilește că sectoarele culturale și creative contribuie în mod semnificativ la lupta împotriva oricărei forme de discriminare, printre care rasismul și xenofobia, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care stabilește că sectoarele culturale și creative contribuie în mod semnificativ la lupta împotriva oricărei forme de discriminare, printre care rasismul și xenofobia,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1),

| — | având în vedere articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care stabilește că protecția datelor cu caracter personal trebuie să fie garantată, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care stabilește că protecția datelor cu caracter personal trebuie să fie garantată,

| — | având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (2),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 cu privire la patrimoniul cinematografic și la competitivitatea activităților industriale conexe (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 cu privire la patrimoniul cinematografic și la competitivitatea activităților industriale conexe (3),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010, intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010, intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (5),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0262/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0262/2012),

| A. | întrucât era digitală oferă, prin natura sa, posibilități deosebite pentru crearea și difuzarea de opere, dar ridică, de asemenea, provocări majore; |
| --- | --- |

A.

întrucât era digitală oferă, prin natura sa, posibilități deosebite pentru crearea și difuzarea de opere, dar ridică, de asemenea, provocări majore;

| B. | întrucât progresele înregistrate pe piață, pe mai multe planuri, au generat creșterea și conținutul cultural necesare în conformitate cu obiectivele pieței unice; |
| --- | --- |

B.

întrucât progresele înregistrate pe piață, pe mai multe planuri, au generat creșterea și conținutul cultural necesare în conformitate cu obiectivele pieței unice;

| C. | întrucât în prezent există mai mulți consumatori de conținut decât au existat vreodată; |
| --- | --- |

C.

întrucât în prezent există mai mulți consumatori de conținut decât au existat vreodată;

| D. | întrucât este esențială sporirea competitivității sectorului audiovizual european prin susținerea serviciilor online, în paralel cu promovarea civilizației europene, a diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mass-mediei; |
| --- | --- |

D.

întrucât este esențială sporirea competitivității sectorului audiovizual european prin susținerea serviciilor online, în paralel cu promovarea civilizației europene, a diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mass-mediei;

| E. | întrucât dreptul de autor este un instrument juridic vital care oferă titularilor de drepturi anumite drepturi exclusive și protejează aceste drepturi, permițând industriilor culturale și creative să se dezvolte și să prospere din punct de vedere financiar, contribuind în același timp și la protejarea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât dreptul de autor este un instrument juridic vital care oferă titularilor de drepturi anumite drepturi exclusive și protejează aceste drepturi, permițând industriilor culturale și creative să se dezvolte și să prospere din punct de vedere financiar, contribuind în același timp și la protejarea locurilor de muncă;

| F. | întrucât o evoluție a cadrului juridic care vizează să faciliteze dobândirea drepturilor ar încuraja libera circulație a operelor în cadrul UE și ar contribui la întărirea industriei europene a audiovizualului; |
| --- | --- |

F.

întrucât o evoluție a cadrului juridic care vizează să faciliteze dobândirea drepturilor ar încuraja libera circulație a operelor în cadrul UE și ar contribui la întărirea industriei europene a audiovizualului;

| G. | întrucât radiodifuzorii europeni joacă un rol esențial pentru promovarea industriei creative europene și protecția diversității culturale, iar aceștia finanțează peste 80 % din producția europeană de conținut audiovizual original; |
| --- | --- |

G.

întrucât radiodifuzorii europeni joacă un rol esențial pentru promovarea industriei creative europene și protecția diversității culturale, iar aceștia finanțează peste 80 % din producția europeană de conținut audiovizual original;

| H. | întrucât exploatarea cinematografică în sală continuă să reprezinte o parte importantă a veniturilor pentru opera cinematografică și are un impact semnificativ asupra succesului unui film pe platformele video la cerere; |
| --- | --- |

H.

întrucât exploatarea cinematografică în sală continuă să reprezinte o parte importantă a veniturilor pentru opera cinematografică și are un impact semnificativ asupra succesului unui film pe platformele video la cerere;

| I. | întrucât articolul 13 alineatul (1) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale prevede baza pentru introducerea obligațiilor de finanțare și de promovare pentru serviciile mass-media audiovizuale la cerere, având în vedere că și acestea joacă un rol esențial în promovarea și protecția diversității culturale; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 13 alineatul (1) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale prevede baza pentru introducerea obligațiilor de finanțare și de promovare pentru serviciile mass-media audiovizuale la cerere, având în vedere că și acestea joacă un rol esențial în promovarea și protecția diversității culturale;

| J. | întrucât radiodifuzorii europeni care operează într-un mediu digital, convergent, multimedia și bazat pe platforme necesită sisteme flexibile și orientate spre viitor de acordare a drepturilor de autor, care permit acordarea eficientă a drepturilor de autor și într-un ghișeu unic; întrucât, în țările nordice, astfel de sisteme flexibile de acordare a drepturilor de autor există, deja, de câteva decenii; |
| --- | --- |

J.

întrucât radiodifuzorii europeni care operează într-un mediu digital, convergent, multimedia și bazat pe platforme necesită sisteme flexibile și orientate spre viitor de acordare a drepturilor de autor, care permit acordarea eficientă a drepturilor de autor și într-un ghișeu unic; întrucât, în țările nordice, astfel de sisteme flexibile de acordare a drepturilor de autor există, deja, de câteva decenii;

| K. | întrucât este indispensabil să se garanteze dezvoltarea unui conținut legal online atrăgător și diversificat și să se faciliteze în continuare și să se asigure distribuirea ușoară a unor asemenea conținuturi prin menținerea obstacolelor în calea concesionării licențelor, inclusiv acordarea licențelor transnaționale, la un minim absolut; subliniază, de asemenea, importanța de a facilita utilizarea conținuturilor de către consumatori, în special în ce privește plata; |
| --- | --- |

K.

întrucât este indispensabil să se garanteze dezvoltarea unui conținut legal online atrăgător și diversificat și să se faciliteze în continuare și să se asigure distribuirea ușoară a unor asemenea conținuturi prin menținerea obstacolelor în calea concesionării licențelor, inclusiv acordarea licențelor transnaționale, la un minim absolut; subliniază, de asemenea, importanța de a facilita utilizarea conținuturilor de către consumatori, în special în ce privește plata;

| L. | întrucât consumatorii solicită acces la o gamă din ce în ce mai largă de filme online fără să țină seama de localizarea geografică a platformelor; |
| --- | --- |

L.

întrucât consumatorii solicită acces la o gamă din ce în ce mai largă de filme online fără să țină seama de localizarea geografică a platformelor;

| M. | întrucât operele audiovizuale sunt deja distribuite în toată Europa a pe baza unor licențe paneuropene dobândite în mod voluntar și întrucât dezvoltarea lor viitoare poate constitui una dintre căile care pot fi explorate atât timp cât există o cerere economică corespunzătoare; întrucât trebuie recunoscut faptul că întreprinderile trebuie să aibă în vedere, de asemenea, diferitele preferințe lingvistice și culturale ale consumatorilor europeni, care sunt expresia diversității alegerilor pe care cetățenii europeni le fac atunci când consumă operele audiovizuale în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

M.

întrucât operele audiovizuale sunt deja distribuite în toată Europa a pe baza unor licențe paneuropene dobândite în mod voluntar și întrucât dezvoltarea lor viitoare poate constitui una dintre căile care pot fi explorate atât timp cât există o cerere economică corespunzătoare; întrucât trebuie recunoscut faptul că întreprinderile trebuie să aibă în vedere, de asemenea, diferitele preferințe lingvistice și culturale ale consumatorilor europeni, care sunt expresia diversității alegerilor pe care cetățenii europeni le fac atunci când consumă operele audiovizuale în cadrul pieței interne;

| N. | întrucât distribuirea online a produselor audiovizuale constituie o excelentă posibilitate de a îmbunătăți cunoștințele de limbi europene și întrucât acest obiectiv poate fi realizat prin versiunile originale și prin posibilitatea de a traduce produsele audiovizuale într-o mare varietate de limbi; |
| --- | --- |

N.

întrucât distribuirea online a produselor audiovizuale constituie o excelentă posibilitate de a îmbunătăți cunoștințele de limbi europene și întrucât acest obiectiv poate fi realizat prin versiunile originale și prin posibilitatea de a traduce produsele audiovizuale într-o mare varietate de limbi;

| O. | întrucât este esențial să se garanteze securitatea juridică atât pentru deținătorii drepturilor, cât și pentru consumatori, cu privire la aplicarea drepturilor de autor și drepturilor conexe în spațiul digital european printr-o mai mare coordonare a normelor juridice ale statelor membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât este esențial să se garanteze securitatea juridică atât pentru deținătorii drepturilor, cât și pentru consumatori, cu privire la aplicarea drepturilor de autor și drepturilor conexe în spațiul digital european printr-o mai mare coordonare a normelor juridice ale statelor membre;

| P. | întrucât consolidarea cadrului juridic pentru sectorul audiovizualului din Europa contribuie la o protecție sporită a libertății de expresie și de gândire, consolidând valorile și principiile democratice ale UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât consolidarea cadrului juridic pentru sectorul audiovizualului din Europa contribuie la o protecție sporită a libertății de expresie și de gândire, consolidând valorile și principiile democratice ale UE;

| Q. | întrucât trebuie întreprinse acțiuni specifice pentru protejarea patrimoniului cinematografic și audiovizual european, îndeosebi prin promovarea digitalizării conținuturilor și prin facilitarea accesului cetățenilor și consumatorilor la patrimoniul european cinematografic și audiovizual; |
| --- | --- |

Q.

întrucât trebuie întreprinse acțiuni specifice pentru protejarea patrimoniului cinematografic și audiovizual european, îndeosebi prin promovarea digitalizării conținuturilor și prin facilitarea accesului cetățenilor și consumatorilor la patrimoniul european cinematografic și audiovizual;

| R. | întrucât introducerea unui sistem de identificare și etichetare a operelor ar contribui la protejarea titularilor de drepturi și limitarea utilizării neautorizate; |
| --- | --- |

R.

întrucât introducerea unui sistem de identificare și etichetare a operelor ar contribui la protejarea titularilor de drepturi și limitarea utilizării neautorizate;

| S. | întrucât este absolut esențial să se mențină neutralitatea în rețelele de informare și comunicare și să se garanteze conceperea neutră din punct de vedere tehnologic a platformelor și a metodelor de folosire mass-media pentru a se garanta disponibilitatea serviciilor audiovizuale, să se promoveze libertatea de exprimare și pluralismul mijloacelor de informare în masă în Uniunea Europeană și să se ia în considerare convergența tehnologică; |
| --- | --- |

S.

întrucât este absolut esențial să se mențină neutralitatea în rețelele de informare și comunicare și să se garanteze conceperea neutră din punct de vedere tehnologic a platformelor și a metodelor de folosire mass-media pentru a se garanta disponibilitatea serviciilor audiovizuale, să se promoveze libertatea de exprimare și pluralismul mijloacelor de informare în masă în Uniunea Europeană și să se ia în considerare convergența tehnologică;

| T. | întrucât nu pot exista creații durabile și nici o diversitate culturală durabilă în absența fie a unor drepturi de autor care să îi protejeze și să îi remunereze pe creatorii operelor, fie a unui acces incontestabil din punct de vedere juridic al utilizatorilor la patrimoniul cultural; întrucât noile modele de afaceri ar trebui să includă sisteme de licență eficiente, continuarea investițiilor în digitalizarea conținuturilor creative și accesul facil pentru utilizatori; |
| --- | --- |

T.

întrucât nu pot exista creații durabile și nici o diversitate culturală durabilă în absența fie a unor drepturi de autor care să îi protejeze și să îi remunereze pe creatorii operelor, fie a unui acces incontestabil din punct de vedere juridic al utilizatorilor la patrimoniul cultural; întrucât noile modele de afaceri ar trebui să includă sisteme de licență eficiente, continuarea investițiilor în digitalizarea conținuturilor creative și accesul facil pentru utilizatori;

| U. | întrucât un număr mare de încălcări ale drepturilor de autor sau ale drepturilor conexe se provin din nevoia, ușor de înțeles, a unui public potențial, de noi conținuturi audiovizuale în condiții simple și la prețuri corecte și întrucât această cerere nu a fost încă satisfăcută în mod suficient; |
| --- | --- |

U.

întrucât un număr mare de încălcări ale drepturilor de autor sau ale drepturilor conexe se provin din nevoia, ușor de înțeles, a unui public potențial, de noi conținuturi audiovizuale în condiții simple și la prețuri corecte și întrucât această cerere nu a fost încă satisfăcută în mod suficient;

| V. | întrucât trebuie încurajate adaptările la realitățile erei digitale și, îndeosebi, cele care ar urmări să evite delocalizările rezultând din dorința de a găsi o legislație cât mai puțin protectoare posibil; |
| --- | --- |

V.

întrucât trebuie încurajate adaptările la realitățile erei digitale și, îndeosebi, cele care ar urmări să evite delocalizările rezultând din dorința de a găsi o legislație cât mai puțin protectoare posibil;

| W. | întrucât este echitabil ca toate contractele să prevadă o remunerare corectă pentru autori, pentru toate tipurile de exploatare a operelor acestora, inclusiv exploatarea online; |
| --- | --- |

W.

întrucât este echitabil ca toate contractele să prevadă o remunerare corectă pentru autori, pentru toate tipurile de exploatare a operelor acestora, inclusiv exploatarea online;

| X. | întrucât este urgent ca Comisia să propună o directivă privind gestionarea colectivă a drepturilor și societățile de gestionare colectivă în vederea îmbunătățirii încrederii în acestea din urmă prin aplicarea unor măsuri vizând îmbunătățirea eficacității, sporirea considerabilă a transparenței, promovarea bunei guvernanțe și mecanisme eficace de soluționare a disputelor; |
| --- | --- |

X.

întrucât este urgent ca Comisia să propună o directivă privind gestionarea colectivă a drepturilor și societățile de gestionare colectivă în vederea îmbunătățirii încrederii în acestea din urmă prin aplicarea unor măsuri vizând îmbunătățirea eficacității, sporirea considerabilă a transparenței, promovarea bunei guvernanțe și mecanisme eficace de soluționare a disputelor;

| Y. | întrucât gestionarea colectivă a drepturilor reprezintă un instrument esențial pentru organismele de radiodifuziune dat fiind numărul ridicat de drepturi pe care aceștia trebuie să le acorde în fiecare zi și, prin urmare, ar trebui să se asigure mecanisme eficiente de acordare de licențe pentru utilizarea online a conținuturilor audiovizuale „la cerere”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât gestionarea colectivă a drepturilor reprezintă un instrument esențial pentru organismele de radiodifuziune dat fiind numărul ridicat de drepturi pe care aceștia trebuie să le acorde în fiecare zi și, prin urmare, ar trebui să se asigure mecanisme eficiente de acordare de licențe pentru utilizarea online a conținuturilor audiovizuale „la cerere”;

| Z. | întrucât modalitățile de impozitare a bunurilor și serviciilor culturale ar trebui adaptate la era digitală; |
| --- | --- |

Z.

întrucât modalitățile de impozitare a bunurilor și serviciilor culturale ar trebui adaptate la era digitală;

| AA. | întrucât cronologia mass-mediei corespunde unui echilibru general al sectorului audiovizual care permite garantarea unui sistem eficient de prefinanțare a operelor audiovizuale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât cronologia mass-mediei corespunde unui echilibru general al sectorului audiovizual care permite garantarea unui sistem eficient de prefinanțare a operelor audiovizuale;

| AB. | întrucât principiul cronologiei mass-media este confruntat cu o intensificare a concurenței datorate îmbunătățirii disponibilității operelor digitale și posibilităților de diseminare instantanee pe care le oferă societatea noastră informațională avansată; |
| --- | --- |

AB.

întrucât principiul cronologiei mass-media este confruntat cu o intensificare a concurenței datorate îmbunătățirii disponibilității operelor digitale și posibilităților de diseminare instantanee pe care le oferă societatea noastră informațională avansată;

| AC. | întrucât Uniunea trebuie să adopte o abordare coerentă cu privire la chestiunile de natură tehnologică prin promovarea interoperabilității sistemelor utilizate în era digitală; |
| --- | --- |

AC.

întrucât Uniunea trebuie să adopte o abordare coerentă cu privire la chestiunile de natură tehnologică prin promovarea interoperabilității sistemelor utilizate în era digitală;

| AD. | întrucât cadrul legislativ și fiscal ar trebui să fie favorabil întreprinderilor care promovează distribuția online a produselor audiovizuale care prezintă o valoare economică; |
| --- | --- |

AD.

întrucât cadrul legislativ și fiscal ar trebui să fie favorabil întreprinderilor care promovează distribuția online a produselor audiovizuale care prezintă o valoare economică;

| AE. | întrucât accesul persoanelor cu handicap la mass-media este de o importanță majoră și ar trebui facilitat, programele trebuind adaptate persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

AE.

întrucât accesul persoanelor cu handicap la mass-media este de o importanță majoră și ar trebui facilitat, programele trebuind adaptate persoanelor cu handicap,

| AF. | întrucât este esențială îmbunătățirea lucrărilor de cercetare și de dezvoltare pentru elaborarea de tehnici care să conducă la o gestionare automatizată a serviciilor pentru persoanele cu handicap, în special prin intermediul radiodifuziunii hibride; |
| --- | --- |

AF.

întrucât este esențială îmbunătățirea lucrărilor de cercetare și de dezvoltare pentru elaborarea de tehnici care să conducă la o gestionare automatizată a serviciilor pentru persoanele cu handicap, în special prin intermediul radiodifuziunii hibride;

| 1. | recunoaște fragmentarea pieței online, caracterizată, de exemplu, prin bariere tehnologice, complexitatea procedurilor de acordare a licențelor, diferențe privind metodele de plată, lipsa interoperabilității pentru elemente esențiale, precum semnătura electronică, și prin variații în ceea ce privește anumite taxe aplicabile bunurilor și serviciilor, inclusiv TVA; consideră, prin urmare, că, în prezent, este nevoie de o abordare transparentă, flexibilă și armonizată la nivel european, cu scopul de a progresa către o piață unică digitală; subliniază faptul că orice măsură propusă ar trebui să vizeze reducerea sarcinilor administrative și a costurilor tranzacționale aferente acordării de licențe pentru conținut; |
| --- | --- |

1.

recunoaște fragmentarea pieței online, caracterizată, de exemplu, prin bariere tehnologice, complexitatea procedurilor de acordare a licențelor, diferențe privind metodele de plată, lipsa interoperabilității pentru elemente esențiale, precum semnătura electronică, și prin variații în ceea ce privește anumite taxe aplicabile bunurilor și serviciilor, inclusiv TVA; consideră, prin urmare, că, în prezent, este nevoie de o abordare transparentă, flexibilă și armonizată la nivel european, cu scopul de a progresa către o piață unică digitală; subliniază faptul că orice măsură propusă ar trebui să vizeze reducerea sarcinilor administrative și a costurilor tranzacționale aferente acordării de licențe pentru conținut;

Ofertă legală, accesibilitate și gestionarea colectivă a drepturilor

| 2. | subliniază necesitatea de a spori atractivitatea conținutului juridic, atât în privința cantității și calității, cât și în privința actualității acestuia, și de a îmbunătăți disponibilitatea online a operelor audiovizuale, incluzând atât operele subtitrate, cât și operele în toate limbile oficiale ale UE; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a spori atractivitatea conținutului juridic, atât în privința cantității și calității, cât și în privința actualității acestuia, și de a îmbunătăți disponibilitatea online a operelor audiovizuale, incluzând atât operele subtitrate, cât și operele în toate limbile oficiale ale UE;

| 3. | subliniază importanța de a oferi conținut cu subtitrări în cât mai multe limbi posibil, în special prin intermediul serviciilor video la cerere; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța de a oferi conținut cu subtitrări în cât mai multe limbi posibil, în special prin intermediul serviciilor video la cerere;

| 4. | subliniază că există o nevoie din ce în ce mai pronunțată de promovare a apariției unor oferte online legale și atractive de conținut audiovizual și de încurajare a inovării și că, prin urmare, este esențială promovarea unor noi modalități de distribuție flexibile pentru a se permite apariția unor noi modele de afaceri și pentru ca serviciile digitale să fie accesibile tuturor cetățenilor UE, indiferent de statul membru în care se află, ținând seama de principiul neutralității internetului; |
| --- | --- |

4.

subliniază că există o nevoie din ce în ce mai pronunțată de promovare a apariției unor oferte online legale și atractive de conținut audiovizual și de încurajare a inovării și că, prin urmare, este esențială promovarea unor noi modalități de distribuție flexibile pentru a se permite apariția unor noi modele de afaceri și pentru ca serviciile digitale să fie accesibile tuturor cetățenilor UE, indiferent de statul membru în care se află, ținând seama de principiul neutralității internetului;

| 5. | subliniază faptul că serviciile digitale, precum transmisiile video („streaming”), ar trebui să fie accesibile tuturor cetățenilor UE, indiferent de statul membru în care se află; invită Comisia să solicite companiilor digitale europene înlăturarea controalelor geografice (de exemplu, blocarea adresei IP) pentru întreaga Uniune și să permită achiziția de servicii digitale din afara statului membru de origine al consumatorului; solicită Comisiei să elaboreze o analiză cu privire la aplicarea directivei (6) privind difuzarea de programe prin satelit și retransmisia prin cablu pentru distribuirea digitală; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că serviciile digitale, precum transmisiile video („streaming”), ar trebui să fie accesibile tuturor cetățenilor UE, indiferent de statul membru în care se află; invită Comisia să solicite companiilor digitale europene înlăturarea controalelor geografice (de exemplu, blocarea adresei IP) pentru întreaga Uniune și să permită achiziția de servicii digitale din afara statului membru de origine al consumatorului; solicită Comisiei să elaboreze o analiză cu privire la aplicarea directivei (6) privind difuzarea de programe prin satelit și retransmisia prin cablu pentru distribuirea digitală;

| 6. | consideră că ar trebui să se acorde o atenție mai mare îmbunătățirii securității platformelor de distribuție online, inclusiv a plăților online; |
| --- | --- |

6.

consideră că ar trebui să se acorde o atenție mai mare îmbunătățirii securității platformelor de distribuție online, inclusiv a plăților online;

| 7. | subliniază necesitatea introducerii unor sisteme de microplată alternative inovatoare, precum plata prin SMS sau aplicații pentru platformele legale de servicii online în vederea facilitării utilizării acestora de către consumatori; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea introducerii unor sisteme de microplată alternative inovatoare, precum plata prin SMS sau aplicații pentru platformele legale de servicii online în vederea facilitării utilizării acestora de către consumatori;

| 8. | subliniază că problemele asociate sistemelor de plată online, precum lipsa interoperabilității și costurile ridicate ale microplății pentru consumatori, ar trebui abordate în vederea dezvoltării unor soluții simple, inovatoare și rentabile, avantajoase atât pentru consumatori, cât și platformele digitale; |
| --- | --- |

8.

subliniază că problemele asociate sistemelor de plată online, precum lipsa interoperabilității și costurile ridicate ale microplății pentru consumatori, ar trebui abordate în vederea dezvoltării unor soluții simple, inovatoare și rentabile, avantajoase atât pentru consumatori, cât și platformele digitale;

| 9. | solicită elaborarea de noi soluții în domeniul sistemelor de plăți ușor de folosit, precum microplățile și de sisteme care să faciliteze plățile directe către creatori și de care să beneficieze, astfel, atât consumatorii cât și autorii; |
| --- | --- |

9.

solicită elaborarea de noi soluții în domeniul sistemelor de plăți ușor de folosit, precum microplățile și de sisteme care să faciliteze plățile directe către creatori și de care să beneficieze, astfel, atât consumatorii cât și autorii;

| 10. | subliniază că utilizarea online poate reprezenta o oportunitate reală pentru o mai bună diseminare și o mai bună distribuire a operelor europene, în special a operelor audiovizuale, în condițiile în care furnizarea legală a acestora se poate dezvolta într-un mediu de concurență corectă, care abordează în mod eficace furnizarea ilegală a operelor protejate; |
| --- | --- |

10.

subliniază că utilizarea online poate reprezenta o oportunitate reală pentru o mai bună diseminare și o mai bună distribuire a operelor europene, în special a operelor audiovizuale, în condițiile în care furnizarea legală a acestora se poate dezvolta într-un mediu de concurență corectă, care abordează în mod eficace furnizarea ilegală a operelor protejate;

| 11. | încurajează dezvoltarea unei oferte legale bogate și diversificate de conținut audiovizual, în special prin ferestre de exploatare mai flexibile; subliniază că titularii de drepturi ar trebui să poată decide în mod liber când doresc să-și lanseze produsele pe diferite platforme; |
| --- | --- |

11.

încurajează dezvoltarea unei oferte legale bogate și diversificate de conținut audiovizual, în special prin ferestre de exploatare mai flexibile; subliniază că titularii de drepturi ar trebui să poată decide în mod liber când doresc să-și lanseze produsele pe diferite platforme;

| 12. | subliniază necesitatea de a garanta că sistemul actual de ferestre de exploatare nu este utilizat drept mijloc de blocare a exploatării online în detrimentul micilor producători și al distribuitorilor; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea de a garanta că sistemul actual de ferestre de exploatare nu este utilizat drept mijloc de blocare a exploatării online în detrimentul micilor producători și al distribuitorilor;

| 13. | salută decizia Comisiei de a pune în aplicare acțiunea premergătoare adoptată de Parlament pentru experimentarea noilor modele de distribuție bazate pe complementaritatea dintre platforme în ce privește flexibilitatea ferestrelor de exploatare; |
| --- | --- |

13.

salută decizia Comisiei de a pune în aplicare acțiunea premergătoare adoptată de Parlament pentru experimentarea noilor modele de distribuție bazate pe complementaritatea dintre platforme în ce privește flexibilitatea ferestrelor de exploatare;

| 14. | solicită sprijinirea strategiilor care permit IMM-urilor europene din domeniul audiovizualului să își gestioneze drepturile digitale într-un mod mai eficient și, prin urmare, să atingă o audiență mai amplă; |
| --- | --- |

14.

solicită sprijinirea strategiilor care permit IMM-urilor europene din domeniul audiovizualului să își gestioneze drepturile digitale într-un mod mai eficient și, prin urmare, să atingă o audiență mai amplă;

| 15. | invită statele membre să pună în aplicare, de urgență și în mod prescriptiv, articolul 13 din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale și să instituie obligațiile de finanțare și promovare a serviciilor mass-media audiovizuale la cerere și invită Comisia să prezinte de îndată Parlamentului European un raport detaliat referitor la stadiul actual de punere în aplicare în conformitate cu articolul 13 alineatul (3); |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să pună în aplicare, de urgență și în mod prescriptiv, articolul 13 din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale și să instituie obligațiile de finanțare și promovare a serviciilor mass-media audiovizuale la cerere și invită Comisia să prezinte de îndată Parlamentului European un raport detaliat referitor la stadiul actual de punere în aplicare în conformitate cu articolul 13 alineatul (3);

| 16. | reamintește că pentru crearea unei piețe digitale interne unice în Europa este esențial să se stabilească norme uniforme la nivel european privind gestionarea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe, pentru a pune capăt diferențierii crescânde a legislațiilor din statele membre, care îngreunează tot mai mult gestionarea transfrontalieră a drepturilor; |
| --- | --- |

16.

reamintește că pentru crearea unei piețe digitale interne unice în Europa este esențial să se stabilească norme uniforme la nivel european privind gestionarea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe, pentru a pune capăt diferențierii crescânde a legislațiilor din statele membre, care îngreunează tot mai mult gestionarea transfrontalieră a drepturilor;

| 17. | sprijină stabilirea unui cadru juridic pentru facilitarea digitalizării și a diseminării transfrontaliere a operelor orfane pe piața unică digitală, aceasta fiind una din acțiunile-cheie identificate în cadrul Agendei digitale pentru Europa, care este parte integrantă a strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

17.

sprijină stabilirea unui cadru juridic pentru facilitarea digitalizării și a diseminării transfrontaliere a operelor orfane pe piața unică digitală, aceasta fiind una din acțiunile-cheie identificate în cadrul Agendei digitale pentru Europa, care este parte integrantă a strategiei Europa 2020;

| 18. | ia act de faptul că dezvoltarea serviciilor transfrontaliere este pe deplin posibilă dacă platformele comerciale sunt pregătite să acorde, pe cale contractuală, drepturi pentru exploatarea unuia sau a mai multor teritorii, deoarece nu trebuie uitat că sistemele teritoriale constituie piețe naturale în cadrul sectorului audiovizual; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că dezvoltarea serviciilor transfrontaliere este pe deplin posibilă dacă platformele comerciale sunt pregătite să acorde, pe cale contractuală, drepturi pentru exploatarea unuia sau a mai multor teritorii, deoarece nu trebuie uitat că sistemele teritoriale constituie piețe naturale în cadrul sectorului audiovizual;

| 19. | subliniază necesitatea de a crea siguranță juridică cu privire la sistemul juridic care se aplică pentru acordarea drepturilor în cazul distribuirii transfrontaliere, propunând ca dreptul aplicabil să fie dreptul țării în care o întreprindere își desfășoară principala sa activitate și în care își obține veniturile principale; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a crea siguranță juridică cu privire la sistemul juridic care se aplică pentru acordarea drepturilor în cazul distribuirii transfrontaliere, propunând ca dreptul aplicabil să fie dreptul țării în care o întreprindere își desfășoară principala sa activitate și în care își obține veniturile principale;

| 20. | reamintește obiectivul unei distribuții transfrontaliere online intensificată și eficientă a operelor audiovizuale între statele membre; |
| --- | --- |

20.

reamintește obiectivul unei distribuții transfrontaliere online intensificată și eficientă a operelor audiovizuale între statele membre;

| 21. | sugerează adoptarea unei abordări cuprinzătoare la nivelul UE, care să implice o cooperare mai intensă între deținătorii de drepturi, platformele de distribuție online și furnizorii de servicii de internet, pentru a facilita un acces ușor și competitiv la conținutul audiovizual; |
| --- | --- |

21.

sugerează adoptarea unei abordări cuprinzătoare la nivelul UE, care să implice o cooperare mai intensă între deținătorii de drepturi, platformele de distribuție online și furnizorii de servicii de internet, pentru a facilita un acces ușor și competitiv la conținutul audiovizual;

| 22. | subliniază necesitatea de a asigura flexibilitate și interoperabilitate în ceea ce privește distribuirea operelor audiovizuale pe platformele digitale, astfel încât să se lărgească oferta online legală de opere audiovizuale ca răspuns la cererea pieței și să se promoveze accesul transfrontalier la conținutul care provine din alte state membre asigurând, în același timp, respectarea drepturilor de autor; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea de a asigura flexibilitate și interoperabilitate în ceea ce privește distribuirea operelor audiovizuale pe platformele digitale, astfel încât să se lărgească oferta online legală de opere audiovizuale ca răspuns la cererea pieței și să se promoveze accesul transfrontalier la conținutul care provine din alte state membre asigurând, în același timp, respectarea drepturilor de autor;

| 23. | salută noul program Europa creativă propus de către Comisie, care subliniază că distribuția online are, de asemenea, un impact pozitiv semnificativ asupra distribuției operelor audiovizuale, în special asupra atingerii de noi audiențe în Europa și în afara acesteia și asupra îmbunătățirii coeziunii sociale; |
| --- | --- |

23.

salută noul program Europa creativă propus de către Comisie, care subliniază că distribuția online are, de asemenea, un impact pozitiv semnificativ asupra distribuției operelor audiovizuale, în special asupra atingerii de noi audiențe în Europa și în afara acesteia și asupra îmbunătățirii coeziunii sociale;

| 24. | subliniază importanța neutralității internetului pentru a garanta un acces egal la rețelele de mare viteză, lucru esențial pentru calitatea serviciilor audiovizuale online legale; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța neutralității internetului pentru a garanta un acces egal la rețelele de mare viteză, lucru esențial pentru calitatea serviciilor audiovizuale online legale;

| 25. | subliniază că decalajul digital dintre statele membre sau regiunile UE reprezintă o barieră gravă în calea dezvoltării pieței unice digitale; recomandă, prin urmare, extinderea accesului la internet în bandă largă pe întregul teritoriu al UE în vederea stimulării accesului la servicii online și la noile tehnologii; |
| --- | --- |

25.

subliniază că decalajul digital dintre statele membre sau regiunile UE reprezintă o barieră gravă în calea dezvoltării pieței unice digitale; recomandă, prin urmare, extinderea accesului la internet în bandă largă pe întregul teritoriu al UE în vederea stimulării accesului la servicii online și la noile tehnologii;

| 26. | reamintește faptul că, în scopul exploatării comerciale, drepturile sunt transferate producătorului din domeniul audiovizual, care se bazează pe centralizarea drepturilor exclusive acordate în temeiul legii drepturilor de autor pentru a organiza finanțarea, producția și distribuția operelor audiovizuale; |
| --- | --- |

26.

reamintește faptul că, în scopul exploatării comerciale, drepturile sunt transferate producătorului din domeniul audiovizual, care se bazează pe centralizarea drepturilor exclusive acordate în temeiul legii drepturilor de autor pentru a organiza finanțarea, producția și distribuția operelor audiovizuale;

| 27. | reamintește că exploatarea comercială a drepturilor exclusive de comunicare publică și de punere la dispoziția publicului vizează generarea de resurse financiare, în cazul succesului comercial, pentru a finanța producția și distribuirea viitoare de proiecte, promovându-se, astfel, disponibilitatea unei oferte diversificate și permanente de noi filme; |
| --- | --- |

27.

reamintește că exploatarea comercială a drepturilor exclusive de comunicare publică și de punere la dispoziția publicului vizează generarea de resurse financiare, în cazul succesului comercial, pentru a finanța producția și distribuirea viitoare de proiecte, promovându-se, astfel, disponibilitatea unei oferte diversificate și permanente de noi filme;

| 28. | invită Comisia să prezinte o inițiativă legislativă de gestionare colectivă a drepturilor de autor, cu scopul de a asigura o mai bună responsabilitate, transparență și guvernare din partea societăților de gestiune colectivă a drepturilor, precum și mecanisme eficace de soluționare a litigiilor, și de a clarifica și a simplifica sistemele de acordare a licențelor în sectorul muzical; în acest sens, subliniază necesitatea de a opera o distincție clară între practicile de acordare a licențelor pentru diferite tipuri de conținut, în special între operele audiovizuale/cinematografice și cele muzicale; reamintește că acordarea de licențe operelor audiovizuale se face pe bază de acorduri contractuale individuale însoțite, în unele cazuri, de administrarea colectivă a drepturilor la remunerare; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să prezinte o inițiativă legislativă de gestionare colectivă a drepturilor de autor, cu scopul de a asigura o mai bună responsabilitate, transparență și guvernare din partea societăților de gestiune colectivă a drepturilor, precum și mecanisme eficace de soluționare a litigiilor, și de a clarifica și a simplifica sistemele de acordare a licențelor în sectorul muzical; în acest sens, subliniază necesitatea de a opera o distincție clară între practicile de acordare a licențelor pentru diferite tipuri de conținut, în special între operele audiovizuale/cinematografice și cele muzicale; reamintește că acordarea de licențe operelor audiovizuale se face pe bază de acorduri contractuale individuale însoțite, în unele cazuri, de administrarea colectivă a drepturilor la remunerare;

| 29. | subliniază că raportul Comisiei privind aplicarea Directivei 2001/29/CE (7) constată că în statele membre există cazuri de implementare diferită a prevederilor articolelor 5, 6 și 8, ceea ce conduce la interpretări și hotărâri diferite ale instanțelor judecătorești din statele membre; evidențiază faptul că acestea au devenit parte a jurisprudenței specifice referitoare la sectorul audiovizual; |
| --- | --- |

29.

subliniază că raportul Comisiei privind aplicarea Directivei 2001/29/CE (7) constată că în statele membre există cazuri de implementare diferită a prevederilor articolelor 5, 6 și 8, ceea ce conduce la interpretări și hotărâri diferite ale instanțelor judecătorești din statele membre; evidențiază faptul că acestea au devenit parte a jurisprudenței specifice referitoare la sectorul audiovizual;

| 30. | solicită Comisiei să continue monitorizarea riguroasă a aplicării Directivei 2001/29/CE și informarea periodică a Parlamentului European și a Consiliului privind rezultatele acesteia, |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să continue monitorizarea riguroasă a aplicării Directivei 2001/29/CE și informarea periodică a Parlamentului European și a Consiliului privind rezultatele acesteia,

| 31. | invită Comisia ca, după consultarea tuturor factorilor implicați, să revizuiască Directiva 2001/29/CE, astfel încât prevederile articolelor 5, 6 și 8 să fie formulate cu mai multă precizie în vederea asigurării la nivelul Uniunii a armonizării cadrului juridic privind protecția drepturilor de autor în societatea informațională; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia ca, după consultarea tuturor factorilor implicați, să revizuiască Directiva 2001/29/CE, astfel încât prevederile articolelor 5, 6 și 8 să fie formulate cu mai multă precizie în vederea asigurării la nivelul Uniunii a armonizării cadrului juridic privind protecția drepturilor de autor în societatea informațională;

| 32. | susține instituirea unor norme europene coerente în materie de bună guvernare și transparență a societăților de gestiune colectivă, precum și în materie de mecanisme eficiente de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

32.

susține instituirea unor norme europene coerente în materie de bună guvernare și transparență a societăților de gestiune colectivă, precum și în materie de mecanisme eficiente de soluționare a litigiilor;

| 33. | subliniază că o acordare și o agregare simplificată, îndeosebi a drepturilor muzicale asupra operelor audiovizuale pentru distribuirea online, ar sprijini piața unică și îndeamnă Comisia să țină seama în mod corespunzător de acest aspect în actul legislativ anunțat în materie de gestionare colectivă a drepturilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază că o acordare și o agregare simplificată, îndeosebi a drepturilor muzicale asupra operelor audiovizuale pentru distribuirea online, ar sprijini piața unică și îndeamnă Comisia să țină seama în mod corespunzător de acest aspect în actul legislativ anunțat în materie de gestionare colectivă a drepturilor;

| 34. | subliniază că convergența progresivă a mass-mediei necesită noi soluții nu doar în domeniul dreptului de autor, ci și în domeniul legislației privind mass-media; invită Comisia Europeană să verifice, având în vedere cele mai noi dezvoltări tehnice, în ce măsură diferitele norme privind serviciile lineare și nelineare din Directiva 2010/13/UE privind serviciile mass-media audiovizuale sunt încă de actualitate; |
| --- | --- |

34.

subliniază că convergența progresivă a mass-mediei necesită noi soluții nu doar în domeniul dreptului de autor, ci și în domeniul legislației privind mass-media; invită Comisia Europeană să verifice, având în vedere cele mai noi dezvoltări tehnice, în ce măsură diferitele norme privind serviciile lineare și nelineare din Directiva 2010/13/UE privind serviciile mass-media audiovizuale sunt încă de actualitate;

| 35. | consideră că, în ciuda diferențierii din ce în ce mai învechită dintre ofertele lineare și nelineare, restricțiile în materie de publicitate în cazul ofertelor lineare pentru copii, din timpul știrilor și al emisiunilor informative sunt adecvate; sugerează, totuși, că trebuie se reflecteze asupra unor noi forme de sisteme de compensare, în ceea ce privește intervalele de publicitate, care să depășească programele și platformele, cu ajutorul cărora s-ar putea crea stimulente pentru conținuturi de înaltă calitate care sporesc în aceeași măsură calitatea programului linear și diversitatea online fără a impune o sarcină asupra veniturilor radiodifuzorilor privați; |
| --- | --- |

35.

consideră că, în ciuda diferențierii din ce în ce mai învechită dintre ofertele lineare și nelineare, restricțiile în materie de publicitate în cazul ofertelor lineare pentru copii, din timpul știrilor și al emisiunilor informative sunt adecvate; sugerează, totuși, că trebuie se reflecteze asupra unor noi forme de sisteme de compensare, în ceea ce privește intervalele de publicitate, care să depășească programele și platformele, cu ajutorul cărora s-ar putea crea stimulente pentru conținuturi de înaltă calitate care sporesc în aceeași măsură calitatea programului linear și diversitatea online fără a impune o sarcină asupra veniturilor radiodifuzorilor privați;

| 36. | subliniază faptul că opțiunea pentru programele teritoriale de producție și distribuire ar trebui să fie aplicate în continuare mediului digital, întrucât această formă de organizare a pieței audiovizuale pare să constituie baza finanțării operelor audiovizuale și cinematografice europene; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că opțiunea pentru programele teritoriale de producție și distribuire ar trebui să fie aplicate în continuare mediului digital, întrucât această formă de organizare a pieței audiovizuale pare să constituie baza finanțării operelor audiovizuale și cinematografice europene;

| 37. | solicită Comisiei să analizeze dacă principiul recunoașterii reciproce ar putea fi aplicat pentru bunurile digitale în același mod ca pentru bunurile fizice; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să analizeze dacă principiul recunoașterii reciproce ar putea fi aplicat pentru bunurile digitale în același mod ca pentru bunurile fizice;

Identificare

| 38. | este de părere că noile tehnologii ar putea fi utilizate pentru a facilita plătirea drepturilor; salută, în acest sens, inițiativa privind numărul de audiovizual standard internațional (ISAN) care facilitează identificarea operelor audiovizuale și a titularilor de drepturi; invită Comisiei să ia în considerare măsuri de punere în aplicare care să faciliteze utilizarea pe scară mai largă a sistemului ISAN; |
| --- | --- |

38.

este de părere că noile tehnologii ar putea fi utilizate pentru a facilita plătirea drepturilor; salută, în acest sens, inițiativa privind numărul de audiovizual standard internațional (ISAN) care facilitează identificarea operelor audiovizuale și a titularilor de drepturi; invită Comisiei să ia în considerare măsuri de punere în aplicare care să faciliteze utilizarea pe scară mai largă a sistemului ISAN;

Utilizarea neautorizată

| 39. | invită Comisia să acționeze în favoarea securității juridice a utilizatorilor internetului atunci când aceștia utilizează servicii de streaming și o invită să reflecteze, în special, cu privire la modalitățile prin care s-ar putea împiedica utilizarea sistemelor de plată și finanțarea acestora prin publicitate pe platformele de servicii cu plată care oferă servicii de descărcare și de streaming neautorizate; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să acționeze în favoarea securității juridice a utilizatorilor internetului atunci când aceștia utilizează servicii de streaming și o invită să reflecteze, în special, cu privire la modalitățile prin care s-ar putea împiedica utilizarea sistemelor de plată și finanțarea acestora prin publicitate pe platformele de servicii cu plată care oferă servicii de descărcare și de streaming neautorizate;

| 40. | invită statele membre să promoveze respectarea drepturilor de autor și a drepturilor conexe și să combată oferta și distribuirea de conținut neautorizat, inclusiv prin serviciile de streaming; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să promoveze respectarea drepturilor de autor și a drepturilor conexe și să combată oferta și distribuirea de conținut neautorizat, inclusiv prin serviciile de streaming;

| 41. | atrage atenția asupra înfloririi platformelor comunitare care oferă utilizatorilor de internet posibilitatea de a contribui din punct de vedere financiar la producția unui film sau a unui documentar care le oferă un sentiment special de apartenență la procesul de creație, însă subliniază, cu toate acestea, faptul că pare dificil ca, pe termen scurt, acest tip de finanțare să poată înlocui sursele de finanțare tradiționale; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția asupra înfloririi platformelor comunitare care oferă utilizatorilor de internet posibilitatea de a contribui din punct de vedere financiar la producția unui film sau a unui documentar care le oferă un sentiment special de apartenență la procesul de creație, însă subliniază, cu toate acestea, faptul că pare dificil ca, pe termen scurt, acest tip de finanțare să poată înlocui sursele de finanțare tradiționale;

| 42. | totuși, recunoaște că, acolo unde există alternative legale, încălcarea online a drepturilor de autor rămâne o problemă și, prin urmare, disponibilitatea online legală a materialului cultural protejat de drepturi de autor necesită o suplimentare printr-o aplicare online mai inteligentă a dreptului de autor, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, în special a libertăților de informare și de exprimare, a protecției datelor cu caracter personal și a dreptului la confidențialitate, precum și a principiului de „simplă transmitere”; |
| --- | --- |

42.

totuși, recunoaște că, acolo unde există alternative legale, încălcarea online a drepturilor de autor rămâne o problemă și, prin urmare, disponibilitatea online legală a materialului cultural protejat de drepturi de autor necesită o suplimentare printr-o aplicare online mai inteligentă a dreptului de autor, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, în special a libertăților de informare și de exprimare, a protecției datelor cu caracter personal și a dreptului la confidențialitate, precum și a principiului de „simplă transmitere”;

| 43. | invită Comisia să promoveze un cadru de securitate juridică în contextul unei revizuiri a Directivei 2004/48/CE, elaborată pentru piața analogă, pentru a o modifica în mod corespunzător dezvoltării de soluții eficiente pentru piața digitală; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să promoveze un cadru de securitate juridică în contextul unei revizuiri a Directivei 2004/48/CE, elaborată pentru piața analogă, pentru a o modifica în mod corespunzător dezvoltării de soluții eficiente pentru piața digitală;

Remunerare

| 44. | reamintește necesitatea de a asigura o remunerație adecvată pentru deținătorii de drepturi, în ce privește distribuția online de conținut audiovizual; constată că, deși acest drept a fost recunoscut la nivel european din 2001, încă nu există o remunerație corespunzătoare pentru operele puse la dispoziție online; |
| --- | --- |

44.

reamintește necesitatea de a asigura o remunerație adecvată pentru deținătorii de drepturi, în ce privește distribuția online de conținut audiovizual; constată că, deși acest drept a fost recunoscut la nivel european din 2001, încă nu există o remunerație corespunzătoare pentru operele puse la dispoziție online;

| 45. | consideră că această remunerație ar trebui să faciliteze creația artistică, să crească competitivitatea la nivel european și să în considerare caracteristicile sectorului, interesele diferitelor părți interesate și necesitatea unor proceduri de acordare a licențelor semnificativ simplificate; invită Comisia să stimuleze soluții ascendente în cooperare cu toate părțile interesate pentru a continua elaborarea unei legislații europene specifice; |
| --- | --- |

45.

consideră că această remunerație ar trebui să faciliteze creația artistică, să crească competitivitatea la nivel european și să în considerare caracteristicile sectorului, interesele diferitelor părți interesate și necesitatea unor proceduri de acordare a licențelor semnificativ simplificate; invită Comisia să stimuleze soluții ascendente în cooperare cu toate părțile interesate pentru a continua elaborarea unei legislații europene specifice;

| 46. | susține faptul că este esențial ca autorilor și interpreților să li se garanteze o remunerare echitabilă și proporțională cu toate formele de exploatare, mai ales exploatarea online a operelor acestora și solicită, prin urmare, statelor membre să interzică contractele de preluare care sunt contrare acestui principiu; |
| --- | --- |

46.

susține faptul că este esențial ca autorilor și interpreților să li se garanteze o remunerare echitabilă și proporțională cu toate formele de exploatare, mai ales exploatarea online a operelor acestora și solicită, prin urmare, statelor membre să interzică contractele de preluare care sunt contrare acestui principiu;

| 47. | invită Comisia să prezinte urgent un studiu, pentru a lua în considerare disparitățile dintre diferitele mecanisme de remunerare a autorilor și interpreților utilizate la nivel național, astfel încât să se întocmească o listă de bune practici; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să prezinte urgent un studiu, pentru a lua în considerare disparitățile dintre diferitele mecanisme de remunerare a autorilor și interpreților utilizate la nivel național, astfel încât să se întocmească o listă de bune practici;

| 48. | solicită o reechilibrare a poziției de negociere pe care o au autorii și interpreții vizavi de producători, prin acordarea unui drept inalienabil la remunerație autorilor și interpreților pentru toate tipurile de exploatare a operelor acestora, inclusiv remunerarea în curs, atunci când aceștia și-au transferat dreptul exclusiv „de punere la dispoziție” unui producător; |
| --- | --- |

48.

solicită o reechilibrare a poziției de negociere pe care o au autorii și interpreții vizavi de producători, prin acordarea unui drept inalienabil la remunerație autorilor și interpreților pentru toate tipurile de exploatare a operelor acestora, inclusiv remunerarea în curs, atunci când aceștia și-au transferat dreptul exclusiv „de punere la dispoziție” unui producător;

| 49. | solicită luarea de măsuri pentru a garanta o remunerare echitabilă pentru titularii de drepturi în cadrul distribuției, retransmiterii sau redifuzării operelor audiovizuale; |
| --- | --- |

49.

solicită luarea de măsuri pentru a garanta o remunerare echitabilă pentru titularii de drepturi în cadrul distribuției, retransmiterii sau redifuzării operelor audiovizuale;

| 50. | susține că cel mai bun mijloc de a garanta o remunerare corectă pentru titularii de drepturi este alegerea, conform preferinței, a convențiilor colective, inclusiv a acordurilor contractuale standard, a licențelor colective extinse sau a organizațiilor de gestionare colectivă; |
| --- | --- |

50.

susține că cel mai bun mijloc de a garanta o remunerare corectă pentru titularii de drepturi este alegerea, conform preferinței, a convențiilor colective, inclusiv a acordurilor contractuale standard, a licențelor colective extinse sau a organizațiilor de gestionare colectivă;

Acordarea de licențe

| 51. | subliniază că „acquis-ul comunitar” european privind drepturile de autor nu împiedică, în sine, mecanismele voluntare de acordare de licențe multiteritoriale sau paneuropene, dar că diferențele culturale și lingvistice dintre statele membre, împreună cu diferențele dintre reglementările naționale care nu au legătură cu proprietatea intelectuală, necesită o abordare flexibilă și complementară la nivel european, pentru a progresa către piața digitală unică; |
| --- | --- |

51.

subliniază că „acquis-ul comunitar” european privind drepturile de autor nu împiedică, în sine, mecanismele voluntare de acordare de licențe multiteritoriale sau paneuropene, dar că diferențele culturale și lingvistice dintre statele membre, împreună cu diferențele dintre reglementările naționale care nu au legătură cu proprietatea intelectuală, necesită o abordare flexibilă și complementară la nivel european, pentru a progresa către piața digitală unică;

| 52. | subliniază faptul că mecanismele de acordare de licențe multiteritoriale sau paneuropene ar trebui să rămână voluntare și că diferențele lingvistice și culturale dintre statele membre, împreună cu modificările din normele naționale care nu au legătură cu legea dreptului de autor, prezintă probleme specifice acestora; consideră, prin urmare, că trebuie adoptată o abordare flexibilă privind acordarea de licențe paneuropene, protejând, în același timp, titularii de drepturi și avansând spre piața digitală unică; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că mecanismele de acordare de licențe multiteritoriale sau paneuropene ar trebui să rămână voluntare și că diferențele lingvistice și culturale dintre statele membre, împreună cu modificările din normele naționale care nu au legătură cu legea dreptului de autor, prezintă probleme specifice acestora; consideră, prin urmare, că trebuie adoptată o abordare flexibilă privind acordarea de licențe paneuropene, protejând, în același timp, titularii de drepturi și avansând spre piața digitală unică;

| 53. | opinează că, dacă acordarea sustenabilă de licențe multiteritoriale poate fi încurajată și promovată pe piața unică digitală a operelor audiovizuale, acest fapt ar trebui să faciliteze inițiativele orientate către piață; subliniază că tehnologiile digitale asigură metode noi și inovatoare de personalizare și de îmbogățire a ofertei de astfel de opere pentru fiecare piață și de satisfacere a cererii consumatorilor, inclusiv aceea de servicii transfrontaliere personalizate; solicită o mai bună exploatare a tehnologiilor digitale care ar trebui să constituie un stimulent atât pentru diferențierea, cât și pentru multiplicarea ofertelor legale de opere audiovizuale; |
| --- | --- |

53.

opinează că, dacă acordarea sustenabilă de licențe multiteritoriale poate fi încurajată și promovată pe piața unică digitală a operelor audiovizuale, acest fapt ar trebui să faciliteze inițiativele orientate către piață; subliniază că tehnologiile digitale asigură metode noi și inovatoare de personalizare și de îmbogățire a ofertei de astfel de opere pentru fiecare piață și de satisfacere a cererii consumatorilor, inclusiv aceea de servicii transfrontaliere personalizate; solicită o mai bună exploatare a tehnologiilor digitale care ar trebui să constituie un stimulent atât pentru diferențierea, cât și pentru multiplicarea ofertelor legale de opere audiovizuale;

| 54. | consideră că sunt necesare informații actualizate privind condițiile de acordare a licențelor, deținătorii de licențe și repertoriile, precum și studii cuprinzătoare la nivel european pentru a facilita transparența, precum și pentru a identifica unde există probleme și pentru a găsi mecanisme clare, eficiente și adecvate de soluționare a acestora; |
| --- | --- |

54.

consideră că sunt necesare informații actualizate privind condițiile de acordare a licențelor, deținătorii de licențe și repertoriile, precum și studii cuprinzătoare la nivel european pentru a facilita transparența, precum și pentru a identifica unde există probleme și pentru a găsi mecanisme clare, eficiente și adecvate de soluționare a acestora;

| 55. | constată că gestionarea drepturilor audiovizuale pentru exploatarea comercială a operelor în era digitală ar putea fi facilitată dacă statele membre ar promova, în cazul în care acestea lipsesc, acordarea de licențe eficiente și transparente, inclusiv acordarea de licențe colective extinse voluntare; |
| --- | --- |

55.

constată că gestionarea drepturilor audiovizuale pentru exploatarea comercială a operelor în era digitală ar putea fi facilitată dacă statele membre ar promova, în cazul în care acestea lipsesc, acordarea de licențe eficiente și transparente, inclusiv acordarea de licențe colective extinse voluntare;

| 56. | menționează că ar fi utilă o negociere între responsabilii culturali și statele membre privind punerea în aplicare a măsurilor care să permită arhivelor publice să beneficieze pe deplin de posibilitățile oferite de tehnologiile digitale pentru operele care fac parte din patrimoniu, în special în ceea ce privește accesul la scară necomercială la operele digitale la distanță; |
| --- | --- |

56.

menționează că ar fi utilă o negociere între responsabilii culturali și statele membre privind punerea în aplicare a măsurilor care să permită arhivelor publice să beneficieze pe deplin de posibilitățile oferite de tehnologiile digitale pentru operele care fac parte din patrimoniu, în special în ceea ce privește accesul la scară necomercială la operele digitale la distanță;

| 57. | salută consultarea Comisiei determinată de publicarea Cărții verzi și de luarea la cunoștință de către aceasta a specificității sectorului audiovizual în ceea ce privește mecanismele de acordare a licențelor, care sunt de importanță majoră pentru continuarea dezvoltării acestui sector pentru promovarea atât a diversității culturale, cât și a unei industrii audiovizuale europene puternice pe piața unică digitală; |
| --- | --- |

57.

salută consultarea Comisiei determinată de publicarea Cărții verzi și de luarea la cunoștință de către aceasta a specificității sectorului audiovizual în ceea ce privește mecanismele de acordare a licențelor, care sunt de importanță majoră pentru continuarea dezvoltării acestui sector pentru promovarea atât a diversității culturale, cât și a unei industrii audiovizuale europene puternice pe piața unică digitală;

Interoperabilitate

| 58. | invită statele membre să depună eforturi pentru ca gestionarea colectivă a drepturilor să se bazeze pe sisteme eficace, funcționale și interoperabile; |
| --- | --- |

58.

invită statele membre să depună eforturi pentru ca gestionarea colectivă a drepturilor să se bazeze pe sisteme eficace, funcționale și interoperabile;

TVA

| 59. | subliniază importanța inițierii unei dezbateri cu privire la chestiunea divergenței dintre ratele TVA aplicabile în statele membre și invită Comisia și statele membre să-și coordoneze acțiunile în acest domeniu; |
| --- | --- |

59.

subliniază importanța inițierii unei dezbateri cu privire la chestiunea divergenței dintre ratele TVA aplicabile în statele membre și invită Comisia și statele membre să-și coordoneze acțiunile în acest domeniu;

| 60. | subliniază că este necesar să se aibă în vedere aplicarea unei rate a TVA reduse pentru distribuirea digitală a bunurilor și serviciilor culturale în vederea eliminării discrepanțelor dintre serviciile online și cele offline; |
| --- | --- |

60.

subliniază că este necesar să se aibă în vedere aplicarea unei rate a TVA reduse pentru distribuirea digitală a bunurilor și serviciilor culturale în vederea eliminării discrepanțelor dintre serviciile online și cele offline;

| 61. | subliniază necesitatea de a aplica aceeași cotă de TVA operelor audiovizuale culturale vândute online și offline; consideră că aplicarea unor cote reduse de TVA pentru conținuturile culturale online vândute de un furnizor stabilit în UE unui consumator rezident în UE ar stimula atractivitatea platformelor digitale; amintește, în acest sens, rezoluțiile sale din 17 noiembrie 2011 referitoare la modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală (8) și din 13 octombrie 2011 referitoare la viitorul TVA (9); |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea de a aplica aceeași cotă de TVA operelor audiovizuale culturale vândute online și offline; consideră că aplicarea unor cote reduse de TVA pentru conținuturile culturale online vândute de un furnizor stabilit în UE unui consumator rezident în UE ar stimula atractivitatea platformelor digitale; amintește, în acest sens, rezoluțiile sale din 17 noiembrie 2011 referitoare la modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală (8) și din 13 octombrie 2011 referitoare la viitorul TVA (9);

| 62. | invită Comisia să stabilească un cadru juridic privind serviciile audiovizuale online din afara UE atunci când acestea se adresează direct sau indirect publicului din UE, astfel încât acestea să facă obiectul acelorași obligații ca serviciile din UE; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să stabilească un cadru juridic privind serviciile audiovizuale online din afara UE atunci când acestea se adresează direct sau indirect publicului din UE, astfel încât acestea să facă obiectul acelorași obligații ca serviciile din UE;

Protecția și promovarea operelor audiovizuale

| 63. | atrage atenția asupra condițiilor în care se realizează misiunea de restaurare, conservare și punere la dispoziție în scopuri culturale și pedagogice a operelor audiovizuale în era digitală și subliniază că această chestiune merită să facă obiectul unei reflecții specifice; |
| --- | --- |

63.

atrage atenția asupra condițiilor în care se realizează misiunea de restaurare, conservare și punere la dispoziție în scopuri culturale și pedagogice a operelor audiovizuale în era digitală și subliniază că această chestiune merită să facă obiectul unei reflecții specifice;

| 64. | încurajează statele membre să transpună cât mai rapid posibil Directiva serviciilor mass-media audiovizuale și recomandă acestora să monitorizeze modul în care operele europene, în special filmele și documentarele, sunt prezentate și promovate în realitate în diferite servicii mass-media audiovizuale accesibile publicului și subliniază necesitatea ca autoritățile de reglementare să coopereze mai strâns cu organismele de finanțare a filmelor; |
| --- | --- |

64.

încurajează statele membre să transpună cât mai rapid posibil Directiva serviciilor mass-media audiovizuale și recomandă acestora să monitorizeze modul în care operele europene, în special filmele și documentarele, sunt prezentate și promovate în realitate în diferite servicii mass-media audiovizuale accesibile publicului și subliniază necesitatea ca autoritățile de reglementare să coopereze mai strâns cu organismele de finanțare a filmelor;

| 65. | invită Comisia să identifice mecanisme de încurajare a accesului la materiale audiovizuale arhivate deținute de instituțiile responsabile cu păstrarea patrimoniului cinematografic al Europei; observă că, din motive adesea legate de interesul în scădere al consumatorilor și de perioada de depozitare limitată, o mare parte din materialele audiovizuale europene nu este disponibilă în comerț; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să identifice mecanisme de încurajare a accesului la materiale audiovizuale arhivate deținute de instituțiile responsabile cu păstrarea patrimoniului cinematografic al Europei; observă că, din motive adesea legate de interesul în scădere al consumatorilor și de perioada de depozitare limitată, o mare parte din materialele audiovizuale europene nu este disponibilă în comerț;

| 66. | invită statele membre și Comisia să promoveze soluții de susținere a digitalizării, a conservării și a disponibilității în scopuri educaționale a acestor opere, inclusiv la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

66.

invită statele membre și Comisia să promoveze soluții de susținere a digitalizării, a conservării și a disponibilității în scopuri educaționale a acestor opere, inclusiv la nivel transfrontalier;

| 67. | observă importanța bibliotecii online „Europeana” și consideră că statele membre și instituțiile culturale ar trebui să acorde o mai mare atenție asigurării accesibilității și vizibilității sale; |
| --- | --- |

67.

observă importanța bibliotecii online „Europeana” și consideră că statele membre și instituțiile culturale ar trebui să acorde o mai mare atenție asigurării accesibilității și vizibilității sale;

| 68. | consideră că digitalizarea și conservarea resurselor culturale, precum și accesul extins la astfel de resurse oferă oportunități economice și sociale importante și reprezintă o condiție esențială pentru dezvoltarea viitoare a capacităților culturale și creative ale Europei și pentru prezența sa industrială în acest domeniu; sprijină, prin urmare, Recomandarea Comisiei din 27 octombrie 2011 referitoare la digitalizarea și accesabilitatea online a operelor culturale și conservarea digitală (10), precum și propunerea de a crea, în acest scop, un pachet actualizat de măsuri; |
| --- | --- |

68.

consideră că digitalizarea și conservarea resurselor culturale, precum și accesul extins la astfel de resurse oferă oportunități economice și sociale importante și reprezintă o condiție esențială pentru dezvoltarea viitoare a capacităților culturale și creative ale Europei și pentru prezența sa industrială în acest domeniu; sprijină, prin urmare, Recomandarea Comisiei din 27 octombrie 2011 referitoare la digitalizarea și accesabilitatea online a operelor culturale și conservarea digitală (10), precum și propunerea de a crea, în acest scop, un pachet actualizat de măsuri;

Educația

| 69. | subliniază importanța promovării competențelor digitale și a educației în domeniul mass-mediei pentru toți cetățenii UE, inclusiv pentru persoanele în vârstă și cele cu handicap, cum ar fi cele cu probleme auditive, și a reducerii decalajului digital în societate, întrucât acestea joacă un rol esențial pentru participarea la viața socială și pentru civismul democratic; reamintește rolul important jucat de mass-media publice în această privință ca parte a misiunilor lor de serviciu public; |
| --- | --- |

69.

subliniază importanța promovării competențelor digitale și a educației în domeniul mass-mediei pentru toți cetățenii UE, inclusiv pentru persoanele în vârstă și cele cu handicap, cum ar fi cele cu probleme auditive, și a reducerii decalajului digital în societate, întrucât acestea joacă un rol esențial pentru participarea la viața socială și pentru civismul democratic; reamintește rolul important jucat de mass-media publice în această privință ca parte a misiunilor lor de serviciu public;

| 70. | reiterează importanța crucială a integrării noilor tehnologii în programele educaționale naționale și importanța deosebită a educării tuturor cetățenilor europeni, de toate vârstele, în domeniul mass-mediei și în cel digital, pentru a le permite să-și dezvolte competențele în aceste domenii și să profite de pe urma acestora; |
| --- | --- |

70.

reiterează importanța crucială a integrării noilor tehnologii în programele educaționale naționale și importanța deosebită a educării tuturor cetățenilor europeni, de toate vârstele, în domeniul mass-mediei și în cel digital, pentru a le permite să-și dezvolte competențele în aceste domenii și să profite de pe urma acestora;

| 71. | subliniază nevoia unor campanii de educare europene și naționale pentru sensibilizarea cu privire la importanța drepturilor de proprietate intelectuală, precum și la canalele legale disponibile prin care operele audiovizuale sunt distribuite online; evidențiază că consumatorii ar trebui informați în mod corespunzător cu privire la chestiunile legate de drepturile de proprietate intelectuală care pot apărea atunci când se utilizează fișiere în comun, prin serviciile de cloud computing; |
| --- | --- |

71.

subliniază nevoia unor campanii de educare europene și naționale pentru sensibilizarea cu privire la importanța drepturilor de proprietate intelectuală, precum și la canalele legale disponibile prin care operele audiovizuale sunt distribuite online; evidențiază că consumatorii ar trebui informați în mod corespunzător cu privire la chestiunile legate de drepturile de proprietate intelectuală care pot apărea atunci când se utilizează fișiere în comun, prin serviciile de cloud computing;

| 72. | atrage atenția asupra necesității de a comunica mai ferm publicului importanța protecției drepturilor de autor și a necesității aferente pentru o remunerare echitabilă; |
| --- | --- |

72.

atrage atenția asupra necesității de a comunica mai ferm publicului importanța protecției drepturilor de autor și a necesității aferente pentru o remunerare echitabilă;

| 73. | subliniază necesitatea de a lua în considerare acordarea unui statut special instituțiilor cu scop educațional, în ceea ce privește accesul online la operele audiovizuale; |
| --- | --- |

73.

subliniază necesitatea de a lua în considerare acordarea unui statut special instituțiilor cu scop educațional, în ceea ce privește accesul online la operele audiovizuale;

MEDIA 2014-2020

| 74. | reamintește că programul MEDIA s-a consacrat ca marcă independentă și că este fundamental să se dezvolte un program MEDIA ambițios pentru perioada 2014-2020, în spiritul programului actual; |
| --- | --- |

74.

reamintește că programul MEDIA s-a consacrat ca marcă independentă și că este fundamental să se dezvolte un program MEDIA ambițios pentru perioada 2014-2020, în spiritul programului actual;

| 75. | subliniază faptul că este esențial ca programul MEDIA să continue să existe ca program specific axat în întregime pe sectorul audiovizual; |
| --- | --- |

75.

subliniază faptul că este esențial ca programul MEDIA să continue să existe ca program specific axat în întregime pe sectorul audiovizual;

*

* *

| 76. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

76.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(2)  JO L 327, 24.11.2006, p. 12.

(3)  JO L 323, 9.12.2005, p. 57.

(4)  JO L 236, 31.8.2006, p. 28.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0240.

(6)  Directiva 93/83/CEE, JO L 248, 6.10.1993, p. 15.

(7)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0513.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0436.

(10)  JO L 283, 29.10.2011, p. 39.

---

Miercuri, 12 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/75

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Decizia de a nu formula obiecțiuni la o măsură de executare: sistemul de bord pentru evitarea coliziunii la anumite aeronave nou-construite

P7_TA(2012)0325

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la proiectul de decizie al Comisiei de autorizare a Republicii Franceze să acorde o derogare de la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1332/2011 al Comisiei cu privire la utilizarea unei noi versiuni de soft a sistemului de bord pentru evitarea coliziunii (ACAS II) la anumite aeronave nou-construite (D020967/02 – 2012/2745 (RPS))

2013/C 353 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie prezentat de Comisie (D020967/02), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie prezentat de Comisie (D020967/02),

| — | având în vedere avizul din 4 iunie 2012 al comitetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației, la care se face referire în considerentul (9) din proiectul de decizie al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 4 iunie 2012 al comitetului Agenției Europene de Siguranță a Aviației, la care se face referire în considerentul (9) din proiectul de decizie al Comisiei,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 5 iulie 2012, prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 5 iulie 2012, prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la proiectul de decizie,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru transport și turism adresată președintelui Conferinței președinților de comisie, din data de 27 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru transport și turism adresată președintelui Conferinței președinților de comisie, din data de 27 iulie 2012,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației (1), în special articolul 14 alineatele (6) și (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației (1), în special articolul 14 alineatele (6) și (7),

| — | având în vedere articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2),

| — | având în vedere articolul 88 alineatul (4) litera (d) și articolul 87a alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 88 alineatul (4) litera (d) și articolul 87a alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 87a alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care expiră la 11 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 87a alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care expiră la 11 septembrie 2012,

| A. | întrucât proiectul de decizie al Comisiei stipulează că decizia în cauză încetează să se aplice de la 31 ianuarie 2013 și întrucât, în aceste condiții, nu ar trebui să se întârzie adoptarea sa; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de decizie al Comisiei stipulează că decizia în cauză încetează să se aplice de la 31 ianuarie 2013 și întrucât, în aceste condiții, nu ar trebui să se întârzie adoptarea sa;

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la proiectul de decizie al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

declară că nu formulează obiecțiuni la proiectul de decizie al Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Comisiei și, spre informare, Consiliului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Comisiei și, spre informare, Consiliului.

---

(1)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

(2)  O L 184, 17.7.1999, p. 23.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/76

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: cooperarea transnațională și negocierile în sectorul laptelui și al produselor lactate

P7_TA(2012)0326

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 28 iunie 2012 de completare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește cooperarea transnațională și negocierile contractuale ale organizațiilor de producători în sectorul laptelui și al produselor lactate (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780(RPS)

2013/C 353 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2012)4297), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2012)4297),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 27 iulie 2012, prin care aceasta i-a solicitat să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 27 iulie 2012, prin care aceasta i-a solicitat să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 126e alineatul (1) și articolul 196a alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 126e alineatul (1) și articolul 196a alineatul (5),

| — | având în vedere articolul 87a alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 87a alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 87a alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care expiră la 11 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 87a alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care expiră la 11 septembrie 2012,

| A. | întrucât Comisia a subliniat că este esențial ca Parlamentul să își adopte decizia înainte de 3 octombrie 2012, dat fiind că dispozițiile actului legislativ de bază referitor la negocierile contractuale ale organizațiilor de producători din sectorul laptelui și al produselor lactate vor fi aplicabile începând cu acea dată; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia a subliniat că este esențial ca Parlamentul să își adopte decizia înainte de 3 octombrie 2012, dat fiind că dispozițiile actului legislativ de bază referitor la negocierile contractuale ale organizațiilor de producători din sectorul laptelui și al produselor lactate vor fi aplicabile începând cu acea dată;

| B. | întrucât Consiliul a decis la 16 iulie 2012 să solicite prelungirea cu două luni a termenului-limită pentru formularea de obiecțiuni la regulamentul delegat, adică până la 28 octombrie 2012, precum și să ia act de importanța luării unei decizii înainte de 3 octombrie 2012 cu privire la formularea de obiecțiuni la regulamentul respectiv, decizie despre care a informat Parlamentul European într-o scrisoare din 17 iulie 2012, |
| --- | --- |

B.

întrucât Consiliul a decis la 16 iulie 2012 să solicite prelungirea cu două luni a termenului-limită pentru formularea de obiecțiuni la regulamentul delegat, adică până la 28 octombrie 2012, precum și să ia act de importanța luării unei decizii înainte de 3 octombrie 2012 cu privire la formularea de obiecțiuni la regulamentul respectiv, decizie despre care a informat Parlamentul European într-o scrisoare din 17 iulie 2012,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/77

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună

P7_TA(2012)0334

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (12562/2011 -2012/2050(INI))

2013/C 353 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (12562/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (12562/2011),

| — | având în vedere articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere partea II secțiunea G punctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere partea II secțiunea G punctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional menționat anterior, încheiat la 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional menționat anterior, încheiat la 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 11 mai 2011 (2) și 10 martie 2010 (3) referitoare la rapoartele anuale ale PESC pentru 2009 și, respectiv, 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 11 mai 2011 (2) și 10 martie 2010 (3) referitoare la rapoartele anuale ale PESC pentru 2009 și, respectiv, 2008,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 (4) referitoare la Serviciul European de Acțiune Externă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 (4) referitoare la Serviciul European de Acțiune Externă,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (5),

| — | având în vedere declarația făcută de Înaltul Reprezentant la reuniunea plenară a Parlamentului European din 8 iulie 2010, cu privire la organizarea de bază a administrației centrale a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută de Înaltul Reprezentant la reuniunea plenară a Parlamentului European din 8 iulie 2010, cu privire la organizarea de bază a administrației centrale a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (7),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886),

| — | având în vedere Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, Rezoluția 1888 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat, Rezoluția 1889 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU vizând aplicarea și monitorizarea cu mai multă fermitate a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și Rezoluția 1960 (2010) a Consiliului de Securitate al ONU, prin care a fost instituit un mecanism de colectare a datelor și de listare a celor care comit fapte de violență sexuală în situații de conflict armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, Rezoluția 1888 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat, Rezoluția 1889 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU vizând aplicarea și monitorizarea cu mai multă fermitate a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și Rezoluția 1960 (2010) a Consiliului de Securitate al ONU, prin care a fost instituit un mecanism de colectare a datelor și de listare a celor care comit fapte de violență sexuală în situații de conflict armat,

| — | având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0252/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0252/2012),

| A. | întrucât UE ar trebui să își dezvolte în continuare obiectivele de politică externă și să își promoveze valorile și interesele în toată lumea, cu scopul general de a contribui la asigurarea păcii, securității umane, solidarității, la prevenirea conflictelor, la statul de drept și promovarea democrației, protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, promovarea egalității de gen, respectarea dreptului internațional, sprijinirea instituțiilor internaționale, promovarea unui multilateralism eficient și a respectului reciproc între națiuni, dezvoltarea durabilă, guvernarea transparentă și responsabilă comerțul liber și echitabil și eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE ar trebui să își dezvolte în continuare obiectivele de politică externă și să își promoveze valorile și interesele în toată lumea, cu scopul general de a contribui la asigurarea păcii, securității umane, solidarității, la prevenirea conflictelor, la statul de drept și promovarea democrației, protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, promovarea egalității de gen, respectarea dreptului internațional, sprijinirea instituțiilor internaționale, promovarea unui multilateralism eficient și a respectului reciproc între națiuni, dezvoltarea durabilă, guvernarea transparentă și responsabilă comerțul liber și echitabil și eradicarea sărăciei;

| B. | întrucât, pentru a realiza aceste obiective, UE ar trebui să fie capabilă să creeze sinergii și să dezvolte parteneriate strategice cu țări care împărtășesc aceleași valori și sunt dispuse să adopte politici comune și să se angajeze în acțiuni convenite de comun acord; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru a realiza aceste obiective, UE ar trebui să fie capabilă să creeze sinergii și să dezvolte parteneriate strategice cu țări care împărtășesc aceleași valori și sunt dispuse să adopte politici comune și să se angajeze în acțiuni convenite de comun acord;

| C. | întrucât punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona conferă o nouă dimensiune acțiunii externe europene și va avea un rol decisiv în consolidarea coerenței, a consecvenței și a eficienței politicii externe a UE și, în sens mai larg, a acțiunilor sale externe; întrucât trebuie trase învățăminte din eșecurile anterioare ale Uniunii Europene în ceea ce privește remodelarea acțiunilor sale externe consacrând în același timp oamenii și democrația în centrul politicilor sale și promovarea tranziției în țările cu regimuri autoritare, în special unde preocuparea pentru stabilitate și securitate a compromis politica principială de promovare a democrației și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona conferă o nouă dimensiune acțiunii externe europene și va avea un rol decisiv în consolidarea coerenței, a consecvenței și a eficienței politicii externe a UE și, în sens mai larg, a acțiunilor sale externe; întrucât trebuie trase învățăminte din eșecurile anterioare ale Uniunii Europene în ceea ce privește remodelarea acțiunilor sale externe consacrând în același timp oamenii și democrația în centrul politicilor sale și promovarea tranziției în țările cu regimuri autoritare, în special unde preocuparea pentru stabilitate și securitate a compromis politica principială de promovare a democrației și a drepturilor omului;

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona dă un nou impuls politicii externe a UE, în principal furnizându-i Uniunii instrumente instituționale și operaționale prin care aceasta ar putea să își asume un rol internațional compatibil cu statutul său economic proeminent și cu ambițiile sale, dar și să se organizeze astfel încât să fie un actor global eficient, capabil să împartă responsabilitatea pentru securitatea globală și să preia inițiativa în definirea unor reacții comune la provocări comune; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona dă un nou impuls politicii externe a UE, în principal furnizându-i Uniunii instrumente instituționale și operaționale prin care aceasta ar putea să își asume un rol internațional compatibil cu statutul său economic proeminent și cu ambițiile sale, dar și să se organizeze astfel încât să fie un actor global eficient, capabil să împartă responsabilitatea pentru securitatea globală și să preia inițiativa în definirea unor reacții comune la provocări comune;

| E. | întrucât actuala criză financiară și a datoriilor suverane afectează profund credibilitatea Uniunii Europene pe scena internațională și subminează eficiența și sustenabilitatea pe termen lung a politicii externe și de securitate comune (PESC); |
| --- | --- |

E.

întrucât actuala criză financiară și a datoriilor suverane afectează profund credibilitatea Uniunii Europene pe scena internațională și subminează eficiența și sustenabilitatea pe termen lung a politicii externe și de securitate comune (PESC);

| F. | întrucât noul elan al acțiunii externe europene presupune, de asemenea, ca UE să acționeze într-un mod mai strategic astfel încât să-și exercite influența pe plan internațional; întrucât capacitatea UE de a influența ordinea mondială depinde nu numai de coerența politicilor, actorilor și instituțiilor sale, ci și de conceptul strategic real al politicii externe a UE, care trebuie să unească și să coordoneze toate statele membre în susținerea aceluiași set de priorități și obiective, pentru ca acestea să se exprime ferm și cu o singură voce pe scena internațională, demonstrând solidaritate; întrucât politica externă a UE trebuie să aibă la dispoziție mijloacele și instrumentele necesare pentru ca Uniunea să poată acționa în mod efectiv și consecvent pe plan mondial; |
| --- | --- |

F.

întrucât noul elan al acțiunii externe europene presupune, de asemenea, ca UE să acționeze într-un mod mai strategic astfel încât să-și exercite influența pe plan internațional; întrucât capacitatea UE de a influența ordinea mondială depinde nu numai de coerența politicilor, actorilor și instituțiilor sale, ci și de conceptul strategic real al politicii externe a UE, care trebuie să unească și să coordoneze toate statele membre în susținerea aceluiași set de priorități și obiective, pentru ca acestea să se exprime ferm și cu o singură voce pe scena internațională, demonstrând solidaritate; întrucât politica externă a UE trebuie să aibă la dispoziție mijloacele și instrumentele necesare pentru ca Uniunea să poată acționa în mod efectiv și consecvent pe plan mondial;

| G. | întrucât controlul politicii externe a UE exercitat de Parlamentul European și parlamentele naționale, la nivelurile respective, este esențial dacă se dorește ca acțiunea externă europeană să fie înțeleasă și sprijinită de cetățenii UE; întrucât controlul parlamentar consolidează legitimitatea acestei acțiuni, |
| --- | --- |

G.

întrucât controlul politicii externe a UE exercitat de Parlamentul European și parlamentele naționale, la nivelurile respective, este esențial dacă se dorește ca acțiunea externă europeană să fie înțeleasă și sprijinită de cetățenii UE; întrucât controlul parlamentar consolidează legitimitatea acestei acțiuni,

EVALUAREA RAPORTULUI ANUAL PRIVIND PESC ELABORAT DE CONSILIU PENTRU ANUL 2010

| 1. | salută pașii făcuți de Consiliu în raportul anual pe 2010, cu sprijinul Vicepreședintelui Comisiei Europene / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate (VP/ÎR), în vederea configurării politicii externe a Uniunii într-un document politic strategic orientat spre viitor |
| --- | --- |

1.

salută pașii făcuți de Consiliu în raportul anual pe 2010, cu sprijinul Vicepreședintelui Comisiei Europene / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate (VP/ÎR), în vederea configurării politicii externe a Uniunii într-un document politic strategic orientat spre viitor

| 2. | consideră, cu toate acestea, că raportul anual al Consiliului nu corespunde ambițiilor Tratatului de la Lisabona în chestiuni importante, care includ: absența priorităților sau orientărilor generale strategice pe termen mediu și lung pentru PESC; neclarificarea mecanismelor politice pentru asigurarea coerenței și consecvenței între diversele componente ale politicii externe, inclusiv cele aflate în responsabilitatea Comisiei; lipsa de abordare a unor chestiuni importante cu privire la rolul SEAE și al delegațiilor în asigurarea alinierii resurselor (umane, financiare și diplomatice) Uniunii la prioritățile legate de afacerile sale externe; și evitarea unei discuții, a cărei desfășurare este implicată în noile strategii privind Cornul Africii și regiunea Sahel, cu privire la modul în care misiunile și operațiunile din cadrul Politicii de securitate și apărare comune (PSAC) organizate ad-hoc (justificarea și rezultatele lor) ar trebui să fie încorporate în cadrul politico-strategic al priorităților politicii externe a UE pentru o țară sau o regiune; |
| --- | --- |

2.

consideră, cu toate acestea, că raportul anual al Consiliului nu corespunde ambițiilor Tratatului de la Lisabona în chestiuni importante, care includ: absența priorităților sau orientărilor generale strategice pe termen mediu și lung pentru PESC; neclarificarea mecanismelor politice pentru asigurarea coerenței și consecvenței între diversele componente ale politicii externe, inclusiv cele aflate în responsabilitatea Comisiei; lipsa de abordare a unor chestiuni importante cu privire la rolul SEAE și al delegațiilor în asigurarea alinierii resurselor (umane, financiare și diplomatice) Uniunii la prioritățile legate de afacerile sale externe; și evitarea unei discuții, a cărei desfășurare este implicată în noile strategii privind Cornul Africii și regiunea Sahel, cu privire la modul în care misiunile și operațiunile din cadrul Politicii de securitate și apărare comune (PSAC) organizate ad-hoc (justificarea și rezultatele lor) ar trebui să fie încorporate în cadrul politico-strategic al priorităților politicii externe a UE pentru o țară sau o regiune;

| 3. | reamintește prerogativele care i-au fost conferite prin tratat, de a fi consultat în domeniile PESC și PSAC, de a-i fi luate în considerare opiniile în mod corespunzător și de a formula recomandări; în acest sens, recunoaște disponibilitatea VP/ÎR față de Parlamentul; consideră, însă, că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, ar trebui operate îmbunătățiri în ceea ce privește informarea comisiei competente cu privire la rezultatele Consiliilor Afaceri Externe, precum și în ceea ce privește consultarea Parlamentului, pentru a garanta că opiniile sale sunt luate după cum se cuvine în considerație înainte de adoptarea mandatelor și strategiilor din domeniul PESC; așteaptă cu nerăbdare revizuirea instrumentelor de asistență externă și obținerea unui rezultat care să recunoască drepturile Parlamentului asupra documentelor strategice și a planurilor de acțiune multianuale, așa cum se prevede la articolul 290 din TFUE; solicită, de asemenea, îmbunătățirea procesului de informare și consultare cu Parlamentul în toate etapele procedurii pentru deciziile Consiliului PESC privind acordurile cu țările terțe, mai ales înainte de a decide mandatarea Comisiei Europene sau a VP/ÎR de a negocia și semna acorduri în numele Uniunii și atunci când este vorba de cadrele de participare a țărilor terțe la operațiunile UE de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

3.

reamintește prerogativele care i-au fost conferite prin tratat, de a fi consultat în domeniile PESC și PSAC, de a-i fi luate în considerare opiniile în mod corespunzător și de a formula recomandări; în acest sens, recunoaște disponibilitatea VP/ÎR față de Parlamentul; consideră, însă, că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, ar trebui operate îmbunătățiri în ceea ce privește informarea comisiei competente cu privire la rezultatele Consiliilor Afaceri Externe, precum și în ceea ce privește consultarea Parlamentului, pentru a garanta că opiniile sale sunt luate după cum se cuvine în considerație înainte de adoptarea mandatelor și strategiilor din domeniul PESC; așteaptă cu nerăbdare revizuirea instrumentelor de asistență externă și obținerea unui rezultat care să recunoască drepturile Parlamentului asupra documentelor strategice și a planurilor de acțiune multianuale, așa cum se prevede la articolul 290 din TFUE; solicită, de asemenea, îmbunătățirea procesului de informare și consultare cu Parlamentul în toate etapele procedurii pentru deciziile Consiliului PESC privind acordurile cu țările terțe, mai ales înainte de a decide mandatarea Comisiei Europene sau a VP/ÎR de a negocia și semna acorduri în numele Uniunii și atunci când este vorba de cadrele de participare a țărilor terțe la operațiunile UE de gestionare a crizelor;

| 4. | solicită Consiliului ca la întocmirea viitoarelor rapoarte anuale privind PESC să interacționeze din vreme cu Comisia pentru afaceri externe cu scopul de a discuta cadrul politic general pentru anul următor și obiectivele strategice pe termen mai lung și de a stabili o dată la care cetățenilor europeni li se va oferi o declarație clară cu privire la evoluția, prioritățile și progresul politicii externe a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului ca la întocmirea viitoarelor rapoarte anuale privind PESC să interacționeze din vreme cu Comisia pentru afaceri externe cu scopul de a discuta cadrul politic general pentru anul următor și obiectivele strategice pe termen mai lung și de a stabili o dată la care cetățenilor europeni li se va oferi o declarație clară cu privire la evoluția, prioritățile și progresul politicii externe a Uniunii Europene;

O NOUĂ ABORDARE CUPRINZĂTOARE A POLITICII EXTERNE A UE

| 5. | subliniază faptul că, în cel de-al doilea deceniu al secolului al XXI-lea, cetățenii europeni, și nu numai, sunt din ce în ce mai conștienți de faptul că soluționarea amenințărilor și provocărilor globale se poate face numai prin abordări cuprinzătoare care integrează mijloace diplomatice, economice, de dezvoltare și, în ultimă instanță și cu respectarea deplină a prevederilor din Carta ONU, militare; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că, în cel de-al doilea deceniu al secolului al XXI-lea, cetățenii europeni, și nu numai, sunt din ce în ce mai conștienți de faptul că soluționarea amenințărilor și provocărilor globale se poate face numai prin abordări cuprinzătoare care integrează mijloace diplomatice, economice, de dezvoltare și, în ultimă instanță și cu respectarea deplină a prevederilor din Carta ONU, militare;

| 6. | consideră că, prin Tratatul de la Lisabona, UE dispune de toate mijloacele necesare pentru a adopta o astfel de abordare cuprinzătoare, prin care toate resursele diplomatice și financiare ale Uniunii sunt utilizate în sprijinul orientărilor strategice comune, pentru a promova cu toate forțele securitatea și prosperitatea economică a cetățenilor europeni și a vecinilor acestora, precum și drepturile fundamentale; solicită, de asemenea, dezvoltarea ulterioară, cu participarea serviciilor competente ale Comisiei, a unui mecanism corespunzător în cadrul SEAE, în care să fie integrate expertize geografice și tematice și care să conducă la o abordare cuprinzătoare a planificării, formulării și punerii în aplicare a politicii; |
| --- | --- |

6.

consideră că, prin Tratatul de la Lisabona, UE dispune de toate mijloacele necesare pentru a adopta o astfel de abordare cuprinzătoare, prin care toate resursele diplomatice și financiare ale Uniunii sunt utilizate în sprijinul orientărilor strategice comune, pentru a promova cu toate forțele securitatea și prosperitatea economică a cetățenilor europeni și a vecinilor acestora, precum și drepturile fundamentale; solicită, de asemenea, dezvoltarea ulterioară, cu participarea serviciilor competente ale Comisiei, a unui mecanism corespunzător în cadrul SEAE, în care să fie integrate expertize geografice și tematice și care să conducă la o abordare cuprinzătoare a planificării, formulării și punerii în aplicare a politicii;

| 7. | subliniază faptul că o înțelegere completă a PESC include toate domeniile politicii externe, precum definirea treptată a Politicii de securitate și de apărare comune (PESC), care ar putea conduce la o apărare comună, acordând atenție coerenței și consecvenței și respectând în același timp specificitatea fiecărei componente a acțiunii externe; reiterează că o astfel de abordare față de dezvoltarea politicii externe a UE trebuie să se bazeze pe principiile și obiectivele stabilite la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ceea ce înseamnă că acțiunea externă a UE trebuie să se axeze pe promovarea și protejarea valorilor UE, cum ar fi respectarea drepturilor omului, libertatea, democrația și statul de drept; subliniază, totodată, importanța unei coordonări mai coerente între dimensiunea internă și cea externă a politicilor de securitate ale UE, care ar trebui să se reflecte în acțiunea externă a Uniunii; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că o înțelegere completă a PESC include toate domeniile politicii externe, precum definirea treptată a Politicii de securitate și de apărare comune (PESC), care ar putea conduce la o apărare comună, acordând atenție coerenței și consecvenței și respectând în același timp specificitatea fiecărei componente a acțiunii externe; reiterează că o astfel de abordare față de dezvoltarea politicii externe a UE trebuie să se bazeze pe principiile și obiectivele stabilite la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ceea ce înseamnă că acțiunea externă a UE trebuie să se axeze pe promovarea și protejarea valorilor UE, cum ar fi respectarea drepturilor omului, libertatea, democrația și statul de drept; subliniază, totodată, importanța unei coordonări mai coerente între dimensiunea internă și cea externă a politicilor de securitate ale UE, care ar trebui să se reflecte în acțiunea externă a Uniunii;

| 8. | notează că anul 2013 va marca trecerea unui deceniu de la adoptarea strategiei europene de securitate și, ca urmare, subliniază nevoia de a actualiza și consolida acest document-cadru pentru a-l adapta la climatul internațional actual; |
| --- | --- |

8.

notează că anul 2013 va marca trecerea unui deceniu de la adoptarea strategiei europene de securitate și, ca urmare, subliniază nevoia de a actualiza și consolida acest document-cadru pentru a-l adapta la climatul internațional actual;

ARHITECTURA POLITICII EXTERNE

| 9. | subliniază rolul de lider politic care se așteaptă de la VP/ÎR în ceea ce privește asigurarea unității, coordonării, consecvenței, credibilității și eficienței măsurilor adoptate de Uniune; solicită VP/ÎR să își utilizeze la maximum și în timp util atribuțiile instituționale pentru a iniția, organiza și asigura respectarea PESC, implicând pe deplin organismele competente ale Parlamentului în aceste eforturi; salută rolul important jucat de VP/ÎR în numele comunității internaționale în cadrul negocierilor dificile cu Iranul; ia în considerare relația istorică importantă dintre popoarele europene și cel iranian; solicită consolidarea cu mai multă fermitate a rolului pe care Uniunea îl joacă în sprijinirea vecinătății europene în lumina Primăverii arabe, în special a proceselor de tranziție democratică din sudul Mediteranei, inclusiv prin noul Fond european pentru democrație, precum și a procesului de pace din Orientul Mijlociu, aflat în stagnare; |
| --- | --- |

9.

subliniază rolul de lider politic care se așteaptă de la VP/ÎR în ceea ce privește asigurarea unității, coordonării, consecvenței, credibilității și eficienței măsurilor adoptate de Uniune; solicită VP/ÎR să își utilizeze la maximum și în timp util atribuțiile instituționale pentru a iniția, organiza și asigura respectarea PESC, implicând pe deplin organismele competente ale Parlamentului în aceste eforturi; salută rolul important jucat de VP/ÎR în numele comunității internaționale în cadrul negocierilor dificile cu Iranul; ia în considerare relația istorică importantă dintre popoarele europene și cel iranian; solicită consolidarea cu mai multă fermitate a rolului pe care Uniunea îl joacă în sprijinirea vecinătății europene în lumina Primăverii arabe, în special a proceselor de tranziție democratică din sudul Mediteranei, inclusiv prin noul Fond european pentru democrație, precum și a procesului de pace din Orientul Mijlociu, aflat în stagnare;

| 10. | recunoaște rolul esențial jucat de SEAE (inclusiv de delegațiile sale și de reprezentanții speciali ai UE) în ajutorul acordat VP/ÎR în urmărirea unei abordări politice mai strategice, mai coerente și mai consecvente cu acțiunea externă a Uniunii; își afirmă intenția de a continua monitorizarea echilibrului geografic și a echilibrului de gen în cadrul SEAE, inclusiv în pozițiile de conducere, precum și de a evalua dacă numirea în calitate de șefi de delegație și în alte funcții-cheie a diplomaților din statele membre este în interesul Uniunii și nu exclusiv al statelor membre; subliniază importanța unui SEAE pe deplin funcțional și eficient și a consolidării relațiilor dintre SEAE, Comisie și statele membre în vederea obținerii unei sinergii în aplicarea eficientă a acțiunii externe și în formularea unui singur mesaj al UE cu privire la chestiuni politice esențiale; |
| --- | --- |

10.

recunoaște rolul esențial jucat de SEAE (inclusiv de delegațiile sale și de reprezentanții speciali ai UE) în ajutorul acordat VP/ÎR în urmărirea unei abordări politice mai strategice, mai coerente și mai consecvente cu acțiunea externă a Uniunii; își afirmă intenția de a continua monitorizarea echilibrului geografic și a echilibrului de gen în cadrul SEAE, inclusiv în pozițiile de conducere, precum și de a evalua dacă numirea în calitate de șefi de delegație și în alte funcții-cheie a diplomaților din statele membre este în interesul Uniunii și nu exclusiv al statelor membre; subliniază importanța unui SEAE pe deplin funcțional și eficient și a consolidării relațiilor dintre SEAE, Comisie și statele membre în vederea obținerii unei sinergii în aplicarea eficientă a acțiunii externe și în formularea unui singur mesaj al UE cu privire la chestiuni politice esențiale;

| 11. | subliniază faptul că rolul reprezentanților speciali ai UE (RSUE) ar trebui să fie complementar și consecvent în raport cu activitatea pe țară a șefilor de delegații ale UE și că ar trebui să reprezinte și să coordoneze politica pentru regiuni a Uniunii Europene, cu strategii sau interese de securitate specifice, care necesită prezența și vizibilitatea neîntreruptă a UE; salută răspunsul pozitiv al VP/ÎR la ideea prezentării înaintea Parlamentului a reprezentanților speciali ai UE (RSUE) și a șefilor de delegații numiți recent, în vederea unui schimb de opinii înainte de preluarea funcțiilor; solicită îmbunătățirea raportării și a accesului la rapoartele politice elaborate de delegații și de RSUE pentru ca Parlamentul să primească informații complete și la timp cu privire la evoluțiile de pe teren, în special în domeniile care sunt considerate a fi importante din punct de vedere strategic sau care reprezintă subiecte de preocupare politică; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că rolul reprezentanților speciali ai UE (RSUE) ar trebui să fie complementar și consecvent în raport cu activitatea pe țară a șefilor de delegații ale UE și că ar trebui să reprezinte și să coordoneze politica pentru regiuni a Uniunii Europene, cu strategii sau interese de securitate specifice, care necesită prezența și vizibilitatea neîntreruptă a UE; salută răspunsul pozitiv al VP/ÎR la ideea prezentării înaintea Parlamentului a reprezentanților speciali ai UE (RSUE) și a șefilor de delegații numiți recent, în vederea unui schimb de opinii înainte de preluarea funcțiilor; solicită îmbunătățirea raportării și a accesului la rapoartele politice elaborate de delegații și de RSUE pentru ca Parlamentul să primească informații complete și la timp cu privire la evoluțiile de pe teren, în special în domeniile care sunt considerate a fi importante din punct de vedere strategic sau care reprezintă subiecte de preocupare politică;

| 12. | își reiterează opinia că politicile tematice importante aflate anterior în sarcina reprezentanților personali ar trebui să se bucure de sprijinul deplin al SEAE și de o reprezentare politică externă corespunzătoare și, prin urmare, solicită prezentarea de propuneri, cum ar fi cea referitoare la drepturile omului; |
| --- | --- |

12.

își reiterează opinia că politicile tematice importante aflate anterior în sarcina reprezentanților personali ar trebui să se bucure de sprijinul deplin al SEAE și de o reprezentare politică externă corespunzătoare și, prin urmare, solicită prezentarea de propuneri, cum ar fi cea referitoare la drepturile omului;

| 13. | salută decizia de numire a reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, căruia ar trebui să i se încredințeze un mandat substanțial pentru a integra drepturile omului în PESC și PSAC, precum și în alte politici ale UE și de a conferi vizibilitate și coerență acțiunii UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

13.

salută decizia de numire a reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, căruia ar trebui să i se încredințeze un mandat substanțial pentru a integra drepturile omului în PESC și PSAC, precum și în alte politici ale UE și de a conferi vizibilitate și coerență acțiunii UE în acest domeniu;

| 14. | consideră că definirea clară a unor orientări strategice va ajuta la adaptarea resurselor financiare importante, dar limitate, ale Uniunii la ambițiile și prioritățile acțiunii sale externe; subliniază faptul că o astfel de abordare strategică ar trebui să facă obiectul unui control democratic, dar că acest control nu ar trebui să inhibe sau să încetinească flexibilitatea reacției la evoluția situației politice de pe teren; |
| --- | --- |

14.

consideră că definirea clară a unor orientări strategice va ajuta la adaptarea resurselor financiare importante, dar limitate, ale Uniunii la ambițiile și prioritățile acțiunii sale externe; subliniază faptul că o astfel de abordare strategică ar trebui să facă obiectul unui control democratic, dar că acest control nu ar trebui să inhibe sau să încetinească flexibilitatea reacției la evoluția situației politice de pe teren;

| 15. | salută angajamentul asumat de statele membre în Tratatul de la Lisabona de a-și juca pe deplin rolul în ceea ce privește elaborarea și aplicarea politicii externe a UE și în asigurarea coordonării și consecvenței cu alte politici ale Uniunii; subliniază importanța pe care solidaritatea statelor membre o are pentru îmbunătățirea eficacității Uniunii ca factor mondial de coeziune într-o perioadă de constrângeri economice; observă, în special, importanța faptului că statele membre pun la dispoziție capabilități civile și militare pentru aplicarea eficace a PSAC; regretă, cu toate acestea, că se întâmplă încă frecvent ca relațiile bilaterale ale unor state membre cu țările terțe să eclipseze sau să submineze consecvența acțiunii UE și, în acest sens, solicită statelor membre să depună mai multe eforturi pentru a-și alinia politicile externe la PSAC a UE; |
| --- | --- |

15.

salută angajamentul asumat de statele membre în Tratatul de la Lisabona de a-și juca pe deplin rolul în ceea ce privește elaborarea și aplicarea politicii externe a UE și în asigurarea coordonării și consecvenței cu alte politici ale Uniunii; subliniază importanța pe care solidaritatea statelor membre o are pentru îmbunătățirea eficacității Uniunii ca factor mondial de coeziune într-o perioadă de constrângeri economice; observă, în special, importanța faptului că statele membre pun la dispoziție capabilități civile și militare pentru aplicarea eficace a PSAC; regretă, cu toate acestea, că se întâmplă încă frecvent ca relațiile bilaterale ale unor state membre cu țările terțe să eclipseze sau să submineze consecvența acțiunii UE și, în acest sens, solicită statelor membre să depună mai multe eforturi pentru a-și alinia politicile externe la PSAC a UE;

| 16. | îi solicită VP/ÎR ca, concomitent cu consolidarea cooperării sistematice dintre toate statele membre în cadrul PSAC, să exploreze integral posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește cooperarea consolidată, printre care elaborarea unor orientări în legătură cu atribuirea sistematică a unor sarcini și misiuni specifice unei coaliții de voință, cum este un nucleu de state ale UE, precum și să inițieze procesul care va conduce la concluzii ale Consiliului European referitoare la cooperarea structurată permanentă în domeniul securității și apărării și la aplicarea clauzei de apărare reciprocă; |
| --- | --- |

16.

îi solicită VP/ÎR ca, concomitent cu consolidarea cooperării sistematice dintre toate statele membre în cadrul PSAC, să exploreze integral posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește cooperarea consolidată, printre care elaborarea unor orientări în legătură cu atribuirea sistematică a unor sarcini și misiuni specifice unei coaliții de voință, cum este un nucleu de state ale UE, precum și să inițieze procesul care va conduce la concluzii ale Consiliului European referitoare la cooperarea structurată permanentă în domeniul securității și apărării și la aplicarea clauzei de apărare reciprocă;

POLITICA EXTERNĂ – ARHITECTURA BUGETARĂ ȘI FINANCIARĂ

| 17. | reamintește că revizuirea Acordului interinstituțional din 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară ar trebui să marcheze un pas înainte către o mai mare transparență în domeniul PESC și către furnizarea unor informații pertinente autorității bugetare, în acord cu declarația VP/ÎR cu privire la responsabilitatea politică; consideră, în acest sens, că transparența deplină și controlul democratic presupun existența unor linii bugetare separate pentru fiecare misiune și operațiune PSAC, și pentru fiecare RSUE, însoțite de proceduri simplificate, dar transparente pentru transferul de fonduri de la o rubrică la alta în cazul în care circumstanțele o impun; are convingerea, totodată, că flexibilitatea și reactivitatea necesare PESC nu ar trebui subminate; |
| --- | --- |

17.

reamintește că revizuirea Acordului interinstituțional din 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară ar trebui să marcheze un pas înainte către o mai mare transparență în domeniul PESC și către furnizarea unor informații pertinente autorității bugetare, în acord cu declarația VP/ÎR cu privire la responsabilitatea politică; consideră, în acest sens, că transparența deplină și controlul democratic presupun existența unor linii bugetare separate pentru fiecare misiune și operațiune PSAC, și pentru fiecare RSUE, însoțite de proceduri simplificate, dar transparente pentru transferul de fonduri de la o rubrică la alta în cazul în care circumstanțele o impun; are convingerea, totodată, că flexibilitatea și reactivitatea necesare PESC nu ar trebui subminate;

| 18. | insistă asupra faptului că resursele de care dispune UE pentru punerea în aplicare a PESC ar trebui utilizate cât mai eficient posibil și că, prin urmare, ar trebui realizată o sinergie politică și bugetară între acțiunile externe ale UE și statele membre; |
| --- | --- |

18.

insistă asupra faptului că resursele de care dispune UE pentru punerea în aplicare a PESC ar trebui utilizate cât mai eficient posibil și că, prin urmare, ar trebui realizată o sinergie politică și bugetară între acțiunile externe ale UE și statele membre;

| 19. | consideră că Mecanismul Atena pentru finanțarea costurilor comune ale operațiilor militare și de apărare conduse de UE nu oferă o imagine de ansamblu satisfăcătoare asupra tuturor implicațiilor financiare ale misiunilor desfășurate în cadrul PESC și solicită, prin urmare, o listă clară a tuturor cheltuielilor; |
| --- | --- |

19.

consideră că Mecanismul Atena pentru finanțarea costurilor comune ale operațiilor militare și de apărare conduse de UE nu oferă o imagine de ansamblu satisfăcătoare asupra tuturor implicațiilor financiare ale misiunilor desfășurate în cadrul PESC și solicită, prin urmare, o listă clară a tuturor cheltuielilor;

| 20. | salută atenția sporită acordată consecvenței și coerenței în întreaga gamă de instrumente financiare ale Uniunii, de exemplu sub forma unor dispoziții transversale privind SEAE introduse în propunerile de regulamente privind noile instrumente financiare în domeniul relațiilor externe în perioada 2014-2020; consideră că o astfel de abordare va demonstra valoarea adăugată a acțiunilor Uniunii în asigurarea securității și prosperității pentru cetățenii Europei; subliniază, în acest sens, că instrumentele financiare ar trebui utilizate în mod complementar pe toată cuprinderea politicii externe a Uniunii, fără a se suprapune; |
| --- | --- |

20.

salută atenția sporită acordată consecvenței și coerenței în întreaga gamă de instrumente financiare ale Uniunii, de exemplu sub forma unor dispoziții transversale privind SEAE introduse în propunerile de regulamente privind noile instrumente financiare în domeniul relațiilor externe în perioada 2014-2020; consideră că o astfel de abordare va demonstra valoarea adăugată a acțiunilor Uniunii în asigurarea securității și prosperității pentru cetățenii Europei; subliniază, în acest sens, că instrumentele financiare ar trebui utilizate în mod complementar pe toată cuprinderea politicii externe a Uniunii, fără a se suprapune;

| 21. | subliniază faptul că este esențial ca noile instrumente financiare din domeniul relațiilor externe analizate de Parlament și de Consiliu să fie concepute și finanțate în mod adecvat pentru a răspunde intereselor strategice ale Uniunii și să fie adaptabile în funcție de evoluția situației politice; solicită, prin urmare, ca bugetul Uniunii (cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020) să fie construit pe resurse adecvate, conforme cu ambițiile și prioritățile Uniunii ca actor mondial, și să ofere cetățenilor un viitor prosper și sigur, precum și flexibilitatea necesară pentru a face față unor evoluții neprevăzute; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că este esențial ca noile instrumente financiare din domeniul relațiilor externe analizate de Parlament și de Consiliu să fie concepute și finanțate în mod adecvat pentru a răspunde intereselor strategice ale Uniunii și să fie adaptabile în funcție de evoluția situației politice; solicită, prin urmare, ca bugetul Uniunii (cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020) să fie construit pe resurse adecvate, conforme cu ambițiile și prioritățile Uniunii ca actor mondial, și să ofere cetățenilor un viitor prosper și sigur, precum și flexibilitatea necesară pentru a face față unor evoluții neprevăzute;

| 22. | consideră că printr-o abordare mai integrată și mai cuprinzătoare a aplicării instrumentelor UE în materie de relații externe în sprijinul obiectivelor politice și strategice comune se vor putea obține răspunsuri mai eficiente și mai rentabile la provocările presupuse de politica externă și de securitate și, prin urmare, mai multă securitate și prosperitate pentru cetățenii Europei; subliniază faptul că Parlamentul îi va putea asigura pe cetățeni de coerența și rentabilitatea politicilor externe și a instrumentelor financiare ale Uniunii cu condiția ca toate competențele conferite acestuia de tratate (în special în temeiul articolului 290 din TFUE) să se reflecte în mod corespunzător în revizuirea instrumentelor financiare și, în special, în utilizarea actelor delegate pentru documentele de planificare strategică; |
| --- | --- |

22.

consideră că printr-o abordare mai integrată și mai cuprinzătoare a aplicării instrumentelor UE în materie de relații externe în sprijinul obiectivelor politice și strategice comune se vor putea obține răspunsuri mai eficiente și mai rentabile la provocările presupuse de politica externă și de securitate și, prin urmare, mai multă securitate și prosperitate pentru cetățenii Europei; subliniază faptul că Parlamentul îi va putea asigura pe cetățeni de coerența și rentabilitatea politicilor externe și a instrumentelor financiare ale Uniunii cu condiția ca toate competențele conferite acestuia de tratate (în special în temeiul articolului 290 din TFUE) să se reflecte în mod corespunzător în revizuirea instrumentelor financiare și, în special, în utilizarea actelor delegate pentru documentele de planificare strategică;

| 23. | consideră că, pentru a asigura consecvența cu valorile UE, instrumentele financiare care promovează, printre altele, consolidarea păcii, securitatea, democrația, statul de drept, buna guvernanță și societăți echitabile ar trebui să fie consolidate, deoarece reprezintă instrumente strategice ale politicii și acțiunii externe ale UE în încercarea de a face față provocărilor la nivel mondial. |
| --- | --- |

23.

consideră că, pentru a asigura consecvența cu valorile UE, instrumentele financiare care promovează, printre altele, consolidarea păcii, securitatea, democrația, statul de drept, buna guvernanță și societăți echitabile ar trebui să fie consolidate, deoarece reprezintă instrumente strategice ale politicii și acțiunii externe ale UE în încercarea de a face față provocărilor la nivel mondial.

| 24. | subliniază importanța asigurării coerenței între planificarea, formularea și punerea în aplicare a politicilor, printr-o combinație adecvată de instrumente financiare externe în domeniul afacerilor externe; solicită, printre altele, menținerea complementarității dintre PESC și Instrumentul de stabilitate în domeniile medierii, prevenirii conflictelor, gestionării crizelor și instaurării post-conflict a păcii, precum și eforturi suplimentare pentru a crea o complementaritate cu instrumentele geografice destinate angajamentului pe termen lung cu o țară sau o regiune; salută introducerea, la solicitarea Parlamentului, a unui instrument de parteneriat nou, care reprezintă o valoare adăugată importantă pentru politica de securitate și apărare comună a UE prin faptul că oferă un cadru financiar pentru cooperarea UE cu țările terțe pentru realizarea unor obiective care decurg din relațiile bilaterale, regionale sau multilaterale ale Uniunii și care nu intră sub incidența Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța asigurării coerenței între planificarea, formularea și punerea în aplicare a politicilor, printr-o combinație adecvată de instrumente financiare externe în domeniul afacerilor externe; solicită, printre altele, menținerea complementarității dintre PESC și Instrumentul de stabilitate în domeniile medierii, prevenirii conflictelor, gestionării crizelor și instaurării post-conflict a păcii, precum și eforturi suplimentare pentru a crea o complementaritate cu instrumentele geografice destinate angajamentului pe termen lung cu o țară sau o regiune; salută introducerea, la solicitarea Parlamentului, a unui instrument de parteneriat nou, care reprezintă o valoare adăugată importantă pentru politica de securitate și apărare comună a UE prin faptul că oferă un cadru financiar pentru cooperarea UE cu țările terțe pentru realizarea unor obiective care decurg din relațiile bilaterale, regionale sau multilaterale ale Uniunii și care nu intră sub incidența Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare;

| 25. | consideră că o astfel de abordare poate fi susținută prin stabilirea unor obiective clare, care ar trebui să fie monitorizate și evaluate de Parlamentul pe termen scurt, mediu și lung; solicită o evaluare comparativă a politicii externe a UE, pe baza documentelor de programare strategică existente sau a cadrelor de politică strategică (cum ar fi cele instituite pentru Cornul Africii sau regiunea Sahel), care să includă o definiție mai sistematică și mai cuantificabilă a priorităților și obiectivelor politice, precum și a resurselor de utilizat la intervale precise pe termen scurt, mediu și lung; |
| --- | --- |

25.

consideră că o astfel de abordare poate fi susținută prin stabilirea unor obiective clare, care ar trebui să fie monitorizate și evaluate de Parlamentul pe termen scurt, mediu și lung; solicită o evaluare comparativă a politicii externe a UE, pe baza documentelor de programare strategică existente sau a cadrelor de politică strategică (cum ar fi cele instituite pentru Cornul Africii sau regiunea Sahel), care să includă o definiție mai sistematică și mai cuantificabilă a priorităților și obiectivelor politice, precum și a resurselor de utilizat la intervale precise pe termen scurt, mediu și lung;

| 26. | consideră că o abordare cuprinzătoare a acțiunii externe a Uniunii necesită, inter alia, o mai mare armonizare și consolidarea reciprocă a PESC și a Politicii europene de vecinătate (PEV); salută, în acest context, răspunsul politic comun al Comisiei și al SEAE la evenimentele din vecinătatea sudică, exemplificat de Comunicarea comună din 25 mai 2011; consideră, totodată, că structurile multilaterale ale PEV ar trebui să fie consolidate și dezvoltate într-un mod mai strategic, astfel încât să promoveze eficient prioritățile Uniunii în materie de politică externă; susține că, având în vedere centralitatea „multilateralismului eficient” în acțiunea externă a Uniunii, SEAE și Comisia ar trebui să analizeze viabilitatea scenariului ca misiunea multilaterală a PEV să devină cadrul de organizare a relațiilor politice în Europa extinsă; |
| --- | --- |

26.

consideră că o abordare cuprinzătoare a acțiunii externe a Uniunii necesită, inter alia, o mai mare armonizare și consolidarea reciprocă a PESC și a Politicii europene de vecinătate (PEV); salută, în acest context, răspunsul politic comun al Comisiei și al SEAE la evenimentele din vecinătatea sudică, exemplificat de Comunicarea comună din 25 mai 2011; consideră, totodată, că structurile multilaterale ale PEV ar trebui să fie consolidate și dezvoltate într-un mod mai strategic, astfel încât să promoveze eficient prioritățile Uniunii în materie de politică externă; susține că, având în vedere centralitatea „multilateralismului eficient” în acțiunea externă a Uniunii, SEAE și Comisia ar trebui să analizeze viabilitatea scenariului ca misiunea multilaterală a PEV să devină cadrul de organizare a relațiilor politice în Europa extinsă;

PRIORITĂȚI STRATEGICE: CERCURILE CONCENTRICE ALE PĂCII, SECURITĂȚII ȘI DEZVOLTĂRII SOCIO-ECONOMICE

| 27. | consideră că interesele, obiectivele și orientările strategice urmărite prin PESC trebuie să se axeze pe asigurarea păcii, securității și prosperității pentru cetățenii Europei, mai întâi de toate în vecinătatea noastră, dar și dincolo de ea, conform principiilor care au inspirat crearea UE, printre care se numără democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectul pentru demnitatea umană, egalitatea și solidaritatea și respectul pentru dreptul internațional și Carta Organizației Națiunilor Unite dar și asumarea „responsabilității de a proteja”; |
| --- | --- |

27.

consideră că interesele, obiectivele și orientările strategice urmărite prin PESC trebuie să se axeze pe asigurarea păcii, securității și prosperității pentru cetățenii Europei, mai întâi de toate în vecinătatea noastră, dar și dincolo de ea, conform principiilor care au inspirat crearea UE, printre care se numără democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectul pentru demnitatea umană, egalitatea și solidaritatea și respectul pentru dreptul internațional și Carta Organizației Națiunilor Unite dar și asumarea „responsabilității de a proteja”;

| 28. | continuă să sprijine posibila extindere a Uniunii Europene pentru a include orice stat european care respectă și se angajează să promoveze valorile Uniunii și care este dispus și capabil să îndeplinească criteriile de aderare; |
| --- | --- |

28.

continuă să sprijine posibila extindere a Uniunii Europene pentru a include orice stat european care respectă și se angajează să promoveze valorile Uniunii și care este dispus și capabil să îndeplinească criteriile de aderare;

| 29. | constată că, în timp, Uniunea a dezvoltat relații cu țări și organizații regionale care au diferite baze contractuale și legale, unele fiind denumite „strategice”; observă că nu există nicio formulă clară pentru alegerea unui partener strategic de către Uniune și că, odată astfel de alegeri sunt operate, Parlamentul nu este nici informat, nici consultat; constată că echilibrarea relațiilor bilaterale autentice și responsabile poate reprezenta o forță importantă de multiplicare pentru politica externă a UE, atât la nivel regional, cât și în cadrul forumurilor multilaterale, și că, prin urmare, alegerea partenerilor strategici merită o analiză atentă în funcție de valorile și obiectivele strategice urmărite de Uniune; |
| --- | --- |

29.

constată că, în timp, Uniunea a dezvoltat relații cu țări și organizații regionale care au diferite baze contractuale și legale, unele fiind denumite „strategice”; observă că nu există nicio formulă clară pentru alegerea unui partener strategic de către Uniune și că, odată astfel de alegeri sunt operate, Parlamentul nu este nici informat, nici consultat; constată că echilibrarea relațiilor bilaterale autentice și responsabile poate reprezenta o forță importantă de multiplicare pentru politica externă a UE, atât la nivel regional, cât și în cadrul forumurilor multilaterale, și că, prin urmare, alegerea partenerilor strategici merită o analiză atentă în funcție de valorile și obiectivele strategice urmărite de Uniune;

| 30. | consideră, prin urmare, că viitoarele decizii privind partenerii strategici trebuie să fie concepute atent, în conformitate cu prioritățile urmărite de politica externă a Uniunii într-o țară sau o regiune dată sau în cadrul forumurilor internaționale, și că ar trebui să se analizeze cu atenția cuvenită posibilitatea de a se pune capăt parteneriatelor care nu mai sunt de actualitate sau sunt contraproductive; solicită, prin urmare, organizarea unei dezbateri, împreună cu Parlamentul, privind discuțiile din cadrul Consiliului European din septembrie 2010 pe tema parteneriatelor strategice, precum și informarea regulată a Parlamentului înainte de deciziile privind viitoarele parteneriate, în special atunci când aceste parteneriate primesc sprijin financiar de la bugetul Uniunii sau implică o relație contractuală mai strânsă cu UE; |
| --- | --- |

30.

consideră, prin urmare, că viitoarele decizii privind partenerii strategici trebuie să fie concepute atent, în conformitate cu prioritățile urmărite de politica externă a Uniunii într-o țară sau o regiune dată sau în cadrul forumurilor internaționale, și că ar trebui să se analizeze cu atenția cuvenită posibilitatea de a se pune capăt parteneriatelor care nu mai sunt de actualitate sau sunt contraproductive; solicită, prin urmare, organizarea unei dezbateri, împreună cu Parlamentul, privind discuțiile din cadrul Consiliului European din septembrie 2010 pe tema parteneriatelor strategice, precum și informarea regulată a Parlamentului înainte de deciziile privind viitoarele parteneriate, în special atunci când aceste parteneriate primesc sprijin financiar de la bugetul Uniunii sau implică o relație contractuală mai strânsă cu UE;

| 31. | consideră că Uniunea poate fi eficientă în asigurarea păcii, securității și dezvoltării socioeconomice a cetățenilor într-o ordine politică internațională extrem de competitivă, schimbătoare și imprevizibilă, dacă resursele limitate ale Uniunii se concentrează asupra priorităților strategice, începând de la provocările din apropiere, în special din țările implicate în procesul de aderare, din vecinătate, și extinzându-se spre exterior în cercuri concentrice, incluzând, după caz, rolul și influența relativă a organizațiilor regionale; |
| --- | --- |

31.

consideră că Uniunea poate fi eficientă în asigurarea păcii, securității și dezvoltării socioeconomice a cetățenilor într-o ordine politică internațională extrem de competitivă, schimbătoare și imprevizibilă, dacă resursele limitate ale Uniunii se concentrează asupra priorităților strategice, începând de la provocările din apropiere, în special din țările implicate în procesul de aderare, din vecinătate, și extinzându-se spre exterior în cercuri concentrice, incluzând, după caz, rolul și influența relativă a organizațiilor regionale;

| 32. | consideră că respectarea angajamentelor asumate în contextul extinderii și demonstrarea unei atitudini responsabile față de vecinătatea sa va spori credibilitatea acoperirii globale a Uniunii; reconfirmă angajamentul UE pentru un multilateralism eficient, având în centrul său sistemul Organizației Națiunilor Unite și subliniază importanța colaborării cu alți parteneri internaționali pentru a răspunde amenințărilor și provocărilor internaționale, inclusiv ca răspuns la crize; |
| --- | --- |

32.

consideră că respectarea angajamentelor asumate în contextul extinderii și demonstrarea unei atitudini responsabile față de vecinătatea sa va spori credibilitatea acoperirii globale a Uniunii; reconfirmă angajamentul UE pentru un multilateralism eficient, având în centrul său sistemul Organizației Națiunilor Unite și subliniază importanța colaborării cu alți parteneri internaționali pentru a răspunde amenințărilor și provocărilor internaționale, inclusiv ca răspuns la crize;

Balcanii de Vest

| 33. | sprijină strategiile UE pentru Balcanii de Vest, printre care se numără și perspectiva extinderii UE și care promovează democratizarea, stabilizarea, soluționarea pașnică a conflictelor și modernizarea socio-economică, atât a fiecărei țări în parte, cât și a regiunii în ansamblul său; ia act cu îngrijorare de faptul că instabilitatea politică, deficiențele instituționale, corupția endemică, crima organizată și problemele bilaterale și regionale nerezolvate reprezintă obstacole în calea continuării progreselor realizate de unele dintre aceste țări în vederea integrării în UE; cere, prin urmare, ca UE să abordeze aceste chestiuni cu mai multă vigoare în cadrul procesului de integrare, în concordanță cu Carta ONU, precum și ca aceasta să-și consolideze rolul central în regiune; |
| --- | --- |

33.

sprijină strategiile UE pentru Balcanii de Vest, printre care se numără și perspectiva extinderii UE și care promovează democratizarea, stabilizarea, soluționarea pașnică a conflictelor și modernizarea socio-economică, atât a fiecărei țări în parte, cât și a regiunii în ansamblul său; ia act cu îngrijorare de faptul că instabilitatea politică, deficiențele instituționale, corupția endemică, crima organizată și problemele bilaterale și regionale nerezolvate reprezintă obstacole în calea continuării progreselor realizate de unele dintre aceste țări în vederea integrării în UE; cere, prin urmare, ca UE să abordeze aceste chestiuni cu mai multă vigoare în cadrul procesului de integrare, în concordanță cu Carta ONU, precum și ca aceasta să-și consolideze rolul central în regiune;

| 34. | își reafirmă sprijinul pentru îmbunătățirea procesului de aderare a Balcanilor de Vest prin transformarea acestuia într-un proces impulsionat în mai mare măsură de repere, mai transparent și caracterizat prin responsabilitate reciprocă, precum și prin introducerea unor indicatori clari; invită UE să depună noi eforturi, convingătoare și autentice, de revitalizare a procesului de extindere, precum și de a acorda, în continuare, prioritate următoarelor aspecte: dialogul politic constructiv, bunele relații de vecinătate, dezvoltarea economică, consolidarea statului de drept, inclusiv asigurarea libertății de exprimare și a respectării drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, combaterea eficientă a corupției și crimei organizate, augmentarea eficacității și independenței justiției, îmbunătățirea capacităților administrative pentru punerea în executare a legislației legate de acquis, soluționarea tensiunilor interetnice și interreligioase, rezolvarea situației refugiaților și a persoanelor strămutate, precum și rezolvarea problemelor bilaterale deschise; |
| --- | --- |

34.

își reafirmă sprijinul pentru îmbunătățirea procesului de aderare a Balcanilor de Vest prin transformarea acestuia într-un proces impulsionat în mai mare măsură de repere, mai transparent și caracterizat prin responsabilitate reciprocă, precum și prin introducerea unor indicatori clari; invită UE să depună noi eforturi, convingătoare și autentice, de revitalizare a procesului de extindere, precum și de a acorda, în continuare, prioritate următoarelor aspecte: dialogul politic constructiv, bunele relații de vecinătate, dezvoltarea economică, consolidarea statului de drept, inclusiv asigurarea libertății de exprimare și a respectării drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, combaterea eficientă a corupției și crimei organizate, augmentarea eficacității și independenței justiției, îmbunătățirea capacităților administrative pentru punerea în executare a legislației legate de acquis, soluționarea tensiunilor interetnice și interreligioase, rezolvarea situației refugiaților și a persoanelor strămutate, precum și rezolvarea problemelor bilaterale deschise;

| 35. | consideră că, în plus, este esențial ca politica externă a UE față de o regiune cu o istorie recentă de conflicte interetnice armate să promoveze un climat de toleranță, respectul pentru drepturile persoanelor aparținând minorităților și politici și legislație împotriva discriminării, relații de bună vecinătate și cooperare regională, inclusiv prin intermediul unor sisteme educaționale mai integrate (schimburi de elevi la nivel intraregional) și colaborarea științifică, ca cerințe prealabile pentru stabilitatea europeană și ca mijloace de facilitare a reconcilierii; |
| --- | --- |

35.

consideră că, în plus, este esențial ca politica externă a UE față de o regiune cu o istorie recentă de conflicte interetnice armate să promoveze un climat de toleranță, respectul pentru drepturile persoanelor aparținând minorităților și politici și legislație împotriva discriminării, relații de bună vecinătate și cooperare regională, inclusiv prin intermediul unor sisteme educaționale mai integrate (schimburi de elevi la nivel intraregional) și colaborarea științifică, ca cerințe prealabile pentru stabilitatea europeană și ca mijloace de facilitare a reconcilierii;

| 36. | salută reconfigurarea misiunii EULEX și reorientarea acesteia către statul de drept și mandatul executiv; se așteaptă ca aceasta să fie pe deplin operațională pe întreg teritoriul Kosovo, inclusiv în Nord, și să intensifice lupta împotriva corupției de la toate nivelurile și împotriva crimei organizate; |
| --- | --- |

36.

salută reconfigurarea misiunii EULEX și reorientarea acesteia către statul de drept și mandatul executiv; se așteaptă ca aceasta să fie pe deplin operațională pe întreg teritoriul Kosovo, inclusiv în Nord, și să intensifice lupta împotriva corupției de la toate nivelurile și împotriva crimei organizate;

Turcia

| 37. | salută agenda pozitivă a Comisiei pentru relațiile UE-Turcia; este preocupat de situația din mai multe zone, în special în ceea ce privește libertatea de exprimare, statul de drept, drepturile femeilor în Turcia, înaintarea lentă către o nouă constituție civilă și, în plus, polarizarea societății turce; încurajează Turcia să accelereze procesul de reformă; subliniază faptul că Turcia nu este numai țară candidată, ci și un important partener strategic și aliat în cadrul NATO; prin urmare, solicită consolidarea dialogului politic existent cu Turcia în materie de opțiuni de politică externă și de obiective de interes reciproc; subliniază că este important ca Turcia să fie încurajată să își desfășoare politica externă într-un cadru de relații de bună vecinătate, de dialog strâns și în coordonare cu Uniunea Europeană, cu scopul de a crea sinergii valoroase și de a consolida potențialul pentru efecte pozitive, în special în legătură cu sprijinirea procesului de reformă din lumea arabă; speră că se vor îmbunătăți condițiile pentru deschiderea altor capitole în negocierile de aderare (de exemplu, ratificarea și punerea în aplicare a Protocolului de la Ankara); |
| --- | --- |

37.

salută agenda pozitivă a Comisiei pentru relațiile UE-Turcia; este preocupat de situația din mai multe zone, în special în ceea ce privește libertatea de exprimare, statul de drept, drepturile femeilor în Turcia, înaintarea lentă către o nouă constituție civilă și, în plus, polarizarea societății turce; încurajează Turcia să accelereze procesul de reformă; subliniază faptul că Turcia nu este numai țară candidată, ci și un important partener strategic și aliat în cadrul NATO; prin urmare, solicită consolidarea dialogului politic existent cu Turcia în materie de opțiuni de politică externă și de obiective de interes reciproc; subliniază că este important ca Turcia să fie încurajată să își desfășoare politica externă într-un cadru de relații de bună vecinătate, de dialog strâns și în coordonare cu Uniunea Europeană, cu scopul de a crea sinergii valoroase și de a consolida potențialul pentru efecte pozitive, în special în legătură cu sprijinirea procesului de reformă din lumea arabă; speră că se vor îmbunătăți condițiile pentru deschiderea altor capitole în negocierile de aderare (de exemplu, ratificarea și punerea în aplicare a Protocolului de la Ankara);

Vecinătatea sudică și Orientul Mijlociu

| 38. | cere ca principiile care stau la baza noii abordări a PEV, așa cum au fost stabilite în Comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei din 25 mai 2011, în special principiul „mai mult pentru mai mult” (“more for more”), principiul diferențierii și al răspunderii reciproce și „parteneriatul cu societatea”, să fie pe deplin operaționale și ca asistența Uniunii să fie integral aliniată la această nouă abordare; reamintește că în Comunicarea comună „Realizarea unei noi politici europene de vecinătate” din 15 mai 2012 sunt enumerate următoarele provocări cu care se confruntă țările din regiune: democrația sustenabilă, creșterea și dezvoltarea economică integratoare, mobilitatea, cooperarea regională și statul de drept; |
| --- | --- |

38.

cere ca principiile care stau la baza noii abordări a PEV, așa cum au fost stabilite în Comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei din 25 mai 2011, în special principiul „mai mult pentru mai mult” (“more for more”), principiul diferențierii și al răspunderii reciproce și „parteneriatul cu societatea”, să fie pe deplin operaționale și ca asistența Uniunii să fie integral aliniată la această nouă abordare; reamintește că în Comunicarea comună „Realizarea unei noi politici europene de vecinătate” din 15 mai 2012 sunt enumerate următoarele provocări cu care se confruntă țările din regiune: democrația sustenabilă, creșterea și dezvoltarea economică integratoare, mobilitatea, cooperarea regională și statul de drept;

| 39. | reamintește că vecinătatea sudică are o importanță vitală pentru Uniunea Europeană, subliniază nevoia de a întări parteneriatele dintre UE și țările și societățile din vecinătate pentru a contribui la tranziția către democrații consolidate și îndeamnă la realizarea unui echilibru mai bun între urmărirea unor abordări orientate spre piață, pe de o parte, și a abordărilor umane și sociale, pe de altă parte, în cadrul răspunsului UE la primăvara arabă; solicită, prin urmare, îndreptarea în mai mare măsură a atenției asupra drepturilor omului, statului de drept, ocupării forței de muncă (în special asupra șomajului în rândul tinerilor), educației, formării și dezvoltării regionale, pentru a contribui la atenuarea actualei crize sociale și economice în aceste țări și pentru a oferi asistența necesară pentru sprijinirea bunei guvernanțe și a reformelor politice democratice, precum și a dezvoltării economice și sociale; subliniază, în plus, importanța sprijinului acordat pentru edificarea capacități instituționale și a unei administrații publice eficace, inclusiv pentru parlamentele din aceste țări, pentru un sistem judiciar independent, pentru consolidarea organizațiilor societății civile și mijloacelor independente de informare în masă, pentru formarea de partide politice pluraliste în cadrul unui sistem cât mai laic cu putință, în cadrul căruia drepturile femeilor să fie respectate pe deplin și să existe progrese semnificative în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale esențiale, cum ar fi dreptul la libertate religioasă în aspectele sale individuale, colective, publice, private și instituționale; |
| --- | --- |

39.

reamintește că vecinătatea sudică are o importanță vitală pentru Uniunea Europeană, subliniază nevoia de a întări parteneriatele dintre UE și țările și societățile din vecinătate pentru a contribui la tranziția către democrații consolidate și îndeamnă la realizarea unui echilibru mai bun între urmărirea unor abordări orientate spre piață, pe de o parte, și a abordărilor umane și sociale, pe de altă parte, în cadrul răspunsului UE la primăvara arabă; solicită, prin urmare, îndreptarea în mai mare măsură a atenției asupra drepturilor omului, statului de drept, ocupării forței de muncă (în special asupra șomajului în rândul tinerilor), educației, formării și dezvoltării regionale, pentru a contribui la atenuarea actualei crize sociale și economice în aceste țări și pentru a oferi asistența necesară pentru sprijinirea bunei guvernanțe și a reformelor politice democratice, precum și a dezvoltării economice și sociale; subliniază, în plus, importanța sprijinului acordat pentru edificarea capacități instituționale și a unei administrații publice eficace, inclusiv pentru parlamentele din aceste țări, pentru un sistem judiciar independent, pentru consolidarea organizațiilor societății civile și mijloacelor independente de informare în masă, pentru formarea de partide politice pluraliste în cadrul unui sistem cât mai laic cu putință, în cadrul căruia drepturile femeilor să fie respectate pe deplin și să existe progrese semnificative în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale esențiale, cum ar fi dreptul la libertate religioasă în aspectele sale individuale, colective, publice, private și instituționale;

| 40. | reiterează că relațiile economice, politice, sociale, culturale sau orice alt tip de relații între UE și țările PEV trebuie să se bazeze pe egalitatea de tratament, solidaritate, dialog și respect pentru asimetriile specifice și caracteristicile fiecărei țări; |
| --- | --- |

40.

reiterează că relațiile economice, politice, sociale, culturale sau orice alt tip de relații între UE și țările PEV trebuie să se bazeze pe egalitatea de tratament, solidaritate, dialog și respect pentru asimetriile specifice și caracteristicile fiecărei țări;

| 41. | consideră că evaluarea progreselor generale înregistrate de țările partenere trebuie să se bazeze pe transparență reciprocă și pe nivelul de angajament asumat pentru reforme, precum și pe obiective clar definite, aprobate de comun acord, care stabilesc calendarele punerii în aplicare a reformelor prevăzute în planurile de acțiune; aceste obiective trebuie să reprezinte baza unui proces de monitorizare și evaluare regulat și, dacă este posibil, derulat în comun, care conferă societății civile un rol complet, cu scopul de a garanta aplicarea eficientă și transparentă a politicilor; |
| --- | --- |

41.

consideră că evaluarea progreselor generale înregistrate de țările partenere trebuie să se bazeze pe transparență reciprocă și pe nivelul de angajament asumat pentru reforme, precum și pe obiective clar definite, aprobate de comun acord, care stabilesc calendarele punerii în aplicare a reformelor prevăzute în planurile de acțiune; aceste obiective trebuie să reprezinte baza unui proces de monitorizare și evaluare regulat și, dacă este posibil, derulat în comun, care conferă societății civile un rol complet, cu scopul de a garanta aplicarea eficientă și transparentă a politicilor;

| 42. | evidențiază importanța Uniunii pentru Mediterana ca instrument de instituționalizare a relațiilor cu vecinătatea sudică; subliniază necesitatea de a depăși actuala etapă de încremenire în care s-a cufundat această organizație; salută schimbările operate în ceea ce privește copreședinția europeană și speră că dinamismul noului secretar general va contribui la impulsionarea proiectelor identificate; |
| --- | --- |

42.

evidențiază importanța Uniunii pentru Mediterana ca instrument de instituționalizare a relațiilor cu vecinătatea sudică; subliniază necesitatea de a depăși actuala etapă de încremenire în care s-a cufundat această organizație; salută schimbările operate în ceea ce privește copreședinția europeană și speră că dinamismul noului secretar general va contribui la impulsionarea proiectelor identificate;

| 43. | reamintește angajarea UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu și sprijinul pentru soluția bazată pe două state, care presupune statul Israel și un stat Palestinian independent, democratic, contiguu și viabil, conviețuind unul lângă altul în pace și securitate; |
| --- | --- |

43.

reamintește angajarea UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu și sprijinul pentru soluția bazată pe două state, care presupune statul Israel și un stat Palestinian independent, democratic, contiguu și viabil, conviețuind unul lângă altul în pace și securitate;

| 44. | reamintește că soluționarea conflictului din Orientul Mijlociu reprezintă un interes major al Uniunii Europene, precum și al părților implicate și al regiunii extinse. subliniază, în consecință, că nevoia de progrese în cadrul procesului de pace este cu atât mai stringentă datorită schimbărilor în curs din lumea arabă; |
| --- | --- |

44.

reamintește că soluționarea conflictului din Orientul Mijlociu reprezintă un interes major al Uniunii Europene, precum și al părților implicate și al regiunii extinse. subliniază, în consecință, că nevoia de progrese în cadrul procesului de pace este cu atât mai stringentă datorită schimbărilor în curs din lumea arabă;

Iran

| 45. | sprijină dubla abordare a Consiliului, menită să găsească o soluție diplomatică, ca unică opțiune viabilă pentru chestiunea nucleară iraniană; reamintește că sancțiunile nu sunt un scop în sine; îndeamnă statele din cadrul UE3+3 și Iranul să nu părăsească masa negocierilor și solicită negociatorilor să ajungă la un acord; amintește că, în conformitate cu un principiu central al TNP, Iranul are dreptul de a îmbogăți uraniu pentru a-l folosi în scopuri pașnice și de a primi asistență tehnică în același scop; este preocupat de eventualitatea unei acțiuni militare și solicită tuturor părților să-și îndrepte atenția cătreo soluționare pașnică și îndeamnă Iranul să respecte Tratatul de neproliferare și rezoluțiile ONU, și să coopereze pe deplin cu AIEA; |
| --- | --- |

45.

sprijină dubla abordare a Consiliului, menită să găsească o soluție diplomatică, ca unică opțiune viabilă pentru chestiunea nucleară iraniană; reamintește că sancțiunile nu sunt un scop în sine; îndeamnă statele din cadrul UE3+3 și Iranul să nu părăsească masa negocierilor și solicită negociatorilor să ajungă la un acord; amintește că, în conformitate cu un principiu central al TNP, Iranul are dreptul de a îmbogăți uraniu pentru a-l folosi în scopuri pașnice și de a primi asistență tehnică în același scop; este preocupat de eventualitatea unei acțiuni militare și solicită tuturor părților să-și îndrepte atenția cătreo soluționare pașnică și îndeamnă Iranul să respecte Tratatul de neproliferare și rezoluțiile ONU, și să coopereze pe deplin cu AIEA;

| 46. | solicită, de asemenea, Consiliului să aibă în vedere luarea unor măsuri pozitive, dacă Iranul se angajează să-și limiteze îmbogățirea uraniului la mai puțin de 5 %, să exporte toate stocurile de uraniu care depășesc acest prag, pentru a fi prelucrate și transformate în bare de combustibil în scopuri nucleare civile și să-și deschidă în totalitate programul nuclear față de Agenția Internațională pentru Energie Atomică, astfel încât AIEA să se poate asigura că programul nuclear al Iranului este în totalitate civil; invită VP/ÎR și Consiliul să reactiveze calea diplomatică în privința altor aspecte de interes reciproc pentru UE și Iran, precum securitatea regională, drepturile omului, situația din Siria, Afganistan, Irak și Golful Persic; invită Iranul să joace un rol constructiv în securitatea regională; |
| --- | --- |

46.

solicită, de asemenea, Consiliului să aibă în vedere luarea unor măsuri pozitive, dacă Iranul se angajează să-și limiteze îmbogățirea uraniului la mai puțin de 5 %, să exporte toate stocurile de uraniu care depășesc acest prag, pentru a fi prelucrate și transformate în bare de combustibil în scopuri nucleare civile și să-și deschidă în totalitate programul nuclear față de Agenția Internațională pentru Energie Atomică, astfel încât AIEA să se poate asigura că programul nuclear al Iranului este în totalitate civil; invită VP/ÎR și Consiliul să reactiveze calea diplomatică în privința altor aspecte de interes reciproc pentru UE și Iran, precum securitatea regională, drepturile omului, situația din Siria, Afganistan, Irak și Golful Persic; invită Iranul să joace un rol constructiv în securitatea regională;

| 47. | solicită, în consecință, VP/ÎR și Consiliului eforturi susținute și neobosite, cerând cu fermitate Iranului să respecte drepturile omului; subliniază necesitatea ca politica UE în raport cu Iranul să exprime solidaritatea cu toți cei care se opun represiunii și luptă pentru libertățile fundamentale și democrație; insistă că prezența UE pe teren ar putea garanta faptul că statele membre și UE evaluează adecvat evoluțiile din toate domeniile și comunică cu autoritățile iraniene; consideră că este posibilă deschiderea unei delegații UE la Teheran, la timpul potrivit în dezvoltarea relațiilor UE-Iran;; |
| --- | --- |

47.

solicită, în consecință, VP/ÎR și Consiliului eforturi susținute și neobosite, cerând cu fermitate Iranului să respecte drepturile omului; subliniază necesitatea ca politica UE în raport cu Iranul să exprime solidaritatea cu toți cei care se opun represiunii și luptă pentru libertățile fundamentale și democrație; insistă că prezența UE pe teren ar putea garanta faptul că statele membre și UE evaluează adecvat evoluțiile din toate domeniile și comunică cu autoritățile iraniene; consideră că este posibilă deschiderea unei delegații UE la Teheran, la timpul potrivit în dezvoltarea relațiilor UE-Iran;;

Libia

| 48. | solicită VP/ÎR să asigure desfășurarea rapidă în Libia de personal și expertiză instituțională suficiente pentru a ajuta țara să-și satisfacă nevoile și pentru a răspunde cererilor acesteia în materie de edificare a capacităților, guvernanță, societate civilă și dezvoltare; îndeamnă UE să sprijine tranziția democratică în Libia în toate domeniile și solicită VP/ÎR să garanteze că, pentru satisfacerea nevoilor și cerințelor Libiei, statele membre acționează în mod coordonat și în conformitate cu principiile și valorile UE și cu interesele sale strategice; |
| --- | --- |

48.

solicită VP/ÎR să asigure desfășurarea rapidă în Libia de personal și expertiză instituțională suficiente pentru a ajuta țara să-și satisfacă nevoile și pentru a răspunde cererilor acesteia în materie de edificare a capacităților, guvernanță, societate civilă și dezvoltare; îndeamnă UE să sprijine tranziția democratică în Libia în toate domeniile și solicită VP/ÎR să garanteze că, pentru satisfacerea nevoilor și cerințelor Libiei, statele membre acționează în mod coordonat și în conformitate cu principiile și valorile UE și cu interesele sale strategice;

Siria

| 49. | îndeamnă VP/ÎR, Consiliul și statele membre să depună eforturi pentru a găsi o soluție la criza din Siria; solicită VP/ÎR să se asigure că statele membre acționează în mod unitar și coordonat la Consiliul de Securitate al ONU, care reprezintă forumul adecvat pentru discutarea unei posibile intervenții internaționale în Siria, sprijinită de ONU; îndeamnă, de asemenea, VP/ÎR să intensifice eforturile diplomatice de a convinge Rusia și China să deblocheze impasul legat de Siria din Consiliul de Securitate; solicită VP/ÎR și Comisiei să analizeze toate modalitățile de furnizare și consolidare a asistenței umanitare ca răspuns la nevoile din țările vecine, care sunt cel mai afectate de criza din Siria, în special ca urmare a influxului de refugiați; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă VP/ÎR, Consiliul și statele membre să depună eforturi pentru a găsi o soluție la criza din Siria; solicită VP/ÎR să se asigure că statele membre acționează în mod unitar și coordonat la Consiliul de Securitate al ONU, care reprezintă forumul adecvat pentru discutarea unei posibile intervenții internaționale în Siria, sprijinită de ONU; îndeamnă, de asemenea, VP/ÎR să intensifice eforturile diplomatice de a convinge Rusia și China să deblocheze impasul legat de Siria din Consiliul de Securitate; solicită VP/ÎR și Comisiei să analizeze toate modalitățile de furnizare și consolidare a asistenței umanitare ca răspuns la nevoile din țările vecine, care sunt cel mai afectate de criza din Siria, în special ca urmare a influxului de refugiați;

Vecinătatea estică:

| 50. | reamintește importanța strategică a vecinătății estice; solicită depunerea unor eforturi mai mari și o mai mare angajare politică în vederea îndeplinirii obiectivelor Parteneriatului estic, astfel cum au fost menționate în Declarația de la Praga și în concluziile summitului de la Varșovia și reamintite în Comunicarea comună „Parteneriatul estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013” din 15 mai 2012, cuprinzând, în special, accelerarea procesului de asociere politică și integrare economică și intensificarea mobilității cetățenilor într-un mediu sigur și bine administrat; consideră, în special, că Uniunea ar trebui să urmărească negocierea și încheierea unor acorduri de asociere cu partenerii estici, să încurajeze mobilitatea prin parteneriate de mobilitate și dialoguri privind vizele, să asigure un progres continuu în adoptarea și aplicarea reformelor, în strânsă colaborare cu Adunarea parlamentară EURONEST; relevă că toate deciziile trebuie să fie însoțite de alocarea unor resurse financiare adecvate și solicită îmbunătățiri în legătură cu abordarea acestor chestiuni în cadrul Parteneriatului pentru modernizare; |
| --- | --- |

50.

reamintește importanța strategică a vecinătății estice; solicită depunerea unor eforturi mai mari și o mai mare angajare politică în vederea îndeplinirii obiectivelor Parteneriatului estic, astfel cum au fost menționate în Declarația de la Praga și în concluziile summitului de la Varșovia și reamintite în Comunicarea comună „Parteneriatul estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013” din 15 mai 2012, cuprinzând, în special, accelerarea procesului de asociere politică și integrare economică și intensificarea mobilității cetățenilor într-un mediu sigur și bine administrat; consideră, în special, că Uniunea ar trebui să urmărească negocierea și încheierea unor acorduri de asociere cu partenerii estici, să încurajeze mobilitatea prin parteneriate de mobilitate și dialoguri privind vizele, să asigure un progres continuu în adoptarea și aplicarea reformelor, în strânsă colaborare cu Adunarea parlamentară EURONEST; relevă că toate deciziile trebuie să fie însoțite de alocarea unor resurse financiare adecvate și solicită îmbunătățiri în legătură cu abordarea acestor chestiuni în cadrul Parteneriatului pentru modernizare;

| 51. | regretă, cu toate acestea, că situația generală legată de standardele democratice și respectul pentru drepturile omului din țările Parteneriatului estic nu a înregistrat aproape niciun progres; subliniază, în plus, că dezvoltarea deplină a Parteneriatului estic nu se poate realiza decât după rezolvarea tuturor conflictelor înghețate; solicită, în acest sens, o implicare mai activă a UE în procesele de pace relevante, cu scopul de a lansa inițiative credibile, menite să elimine blocajele actuale, să faciliteze reluarea dialogului dintre părți și să creeze condiții pentru acorduri cuprinzătoare și durabile; |
| --- | --- |

51.

regretă, cu toate acestea, că situația generală legată de standardele democratice și respectul pentru drepturile omului din țările Parteneriatului estic nu a înregistrat aproape niciun progres; subliniază, în plus, că dezvoltarea deplină a Parteneriatului estic nu se poate realiza decât după rezolvarea tuturor conflictelor înghețate; solicită, în acest sens, o implicare mai activă a UE în procesele de pace relevante, cu scopul de a lansa inițiative credibile, menite să elimine blocajele actuale, să faciliteze reluarea dialogului dintre părți și să creeze condiții pentru acorduri cuprinzătoare și durabile;

| 52. | solicită un angajament mai puternic în cooperare cu partenerii regionali, în rezolvarea conflictelor înghețate din teritoriile țărilor participante la Parteneriatul estic, în special, scoaterea din impas a Oseției de Sud și a Abhaziei, și în depășirea impasului privind conflictul Nagorno-Karabah și implicarea totală în sprijinul acordat oricărui acord de pace rezultat; consideră că problema transnistreană ar putea reprezenta un test pentru voința partenerilor regionali; |
| --- | --- |

52.

solicită un angajament mai puternic în cooperare cu partenerii regionali, în rezolvarea conflictelor înghețate din teritoriile țărilor participante la Parteneriatul estic, în special, scoaterea din impas a Oseției de Sud și a Abhaziei, și în depășirea impasului privind conflictul Nagorno-Karabah și implicarea totală în sprijinul acordat oricărui acord de pace rezultat; consideră că problema transnistreană ar putea reprezenta un test pentru voința partenerilor regionali;

Republica Moldova

| 53. | salută eforturile multidimensionale ale Republicii Moldova de a se apropia de UE, în special înaintând pe calea reformelor politice interne și adoptând de măsuri substanțiale și pozitive în cadrul negocierilor „5+2” privind conflictul din Transnistria; |
| --- | --- |

53.

salută eforturile multidimensionale ale Republicii Moldova de a se apropia de UE, în special înaintând pe calea reformelor politice interne și adoptând de măsuri substanțiale și pozitive în cadrul negocierilor „5+2” privind conflictul din Transnistria;

Ucraina

| 54. | subliniază faptul că, deși acordul UE-Ucraina a fost parafat, semnarea și ratificarea sa sunt posibile numai dacă Ucraina îndeplinește condițiile necesare, cu alte cuvinte dacă aceasta respectă drepturile minorităților, impune statul de drept – prin consolidarea stabilității, independenței și eficienței instituțiilor care garantează statul de drept – și prin demonstrarea respectului pentru drepturile opoziției și prin încetarea persecuțiilor împotriva acesteia, instituindu-se astfel o democrație cu adevărat pluralistă; solicită VP/ÎR și Comisiei să garanteze resurse financiare suficiente pentru a sprijini misiunile suplimentare de monitorizare planificate pentru apropiatele alegeri parlamentare din Ucraina; solicită parlamentului ucrainean să modifice codul penal care datează din epoca sovietică, eliminând pedepsele penale pentru acte politice clare întreprinse de funcționari publici care acționează în calitate oficială; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că, deși acordul UE-Ucraina a fost parafat, semnarea și ratificarea sa sunt posibile numai dacă Ucraina îndeplinește condițiile necesare, cu alte cuvinte dacă aceasta respectă drepturile minorităților, impune statul de drept – prin consolidarea stabilității, independenței și eficienței instituțiilor care garantează statul de drept – și prin demonstrarea respectului pentru drepturile opoziției și prin încetarea persecuțiilor împotriva acesteia, instituindu-se astfel o democrație cu adevărat pluralistă; solicită VP/ÎR și Comisiei să garanteze resurse financiare suficiente pentru a sprijini misiunile suplimentare de monitorizare planificate pentru apropiatele alegeri parlamentare din Ucraina; solicită parlamentului ucrainean să modifice codul penal care datează din epoca sovietică, eliminând pedepsele penale pentru acte politice clare întreprinse de funcționari publici care acționează în calitate oficială;

Belarus

| 55. | solicită autorităților din Belarus să elibereze toți prizonierii politici; solicită ca dezvoltarea relațiilor cu autoritățile din Belarus să fie condiționată de progresele înregistrate în respectarea principiilor democrației, a statului de drept și a drepturilor omului; amintește că nu poate exista niciun progres în dialogul UE-Belarus fără eliberarea și reabilitarea tuturor prizonierilor politici; salută, totodată, eforturile depuse de UE și de delegația acesteia de la Minsk pentru a stabili contacte și a se implica mai mult cu societatea din Belarus, între altele printr-un „dialog european pentru modernizare”, prin facilitarea procedurilor de acordare a vizelor și printr-o mai mare participare a cetățenilor din Belarus la programele UE; |
| --- | --- |

55.

solicită autorităților din Belarus să elibereze toți prizonierii politici; solicită ca dezvoltarea relațiilor cu autoritățile din Belarus să fie condiționată de progresele înregistrate în respectarea principiilor democrației, a statului de drept și a drepturilor omului; amintește că nu poate exista niciun progres în dialogul UE-Belarus fără eliberarea și reabilitarea tuturor prizonierilor politici; salută, totodată, eforturile depuse de UE și de delegația acesteia de la Minsk pentru a stabili contacte și a se implica mai mult cu societatea din Belarus, între altele printr-un „dialog european pentru modernizare”, prin facilitarea procedurilor de acordare a vizelor și printr-o mai mare participare a cetățenilor din Belarus la programele UE;

Caucazul de Sud

| 56. | constată progresele semnificative înregistrate în cadrul Parteneriatului estic în vederea consolidării relațiilor Uniunii Europene cu Armenia, Azerbaidjan și Georgia; solicită măsuri suplimentare menite să aprofundeze relațiile dintre UE și cele trei țări din Caucazul de Sud; |
| --- | --- |

56.

constată progresele semnificative înregistrate în cadrul Parteneriatului estic în vederea consolidării relațiilor Uniunii Europene cu Armenia, Azerbaidjan și Georgia; solicită măsuri suplimentare menite să aprofundeze relațiile dintre UE și cele trei țări din Caucazul de Sud;

Strategia pentru Marea Neagră

| 57. | subliniază importanța strategică a regiunii Mării Negre pentru Uniune și reamintește Comisiei și SEAE să elaboreze o strategie pentru regiunea Mării Negre, definind astfel o abordare integrată și cuprinzătoare a UE pentru soluționarea provocărilor și oportunităților din regiune; |
| --- | --- |

57.

subliniază importanța strategică a regiunii Mării Negre pentru Uniune și reamintește Comisiei și SEAE să elaboreze o strategie pentru regiunea Mării Negre, definind astfel o abordare integrată și cuprinzătoare a UE pentru soluționarea provocărilor și oportunităților din regiune;

Rusia

| 58. | sprijină politica Uniunii de angajare critică cu Rusia; consideră că Rusia este un partener strategic și vecin important, dar este preocupat în continuare de angajamentul Rusiei față de statul de drept, democrația pluralistă și drepturile omului; deplânge, în special, intimidarea, hărțuirea și arestările continue ale reprezentanților forțelor de opoziție și organizațiilor non-guvernamentale, recenta adoptare a unei legi privind finanțarea ONG-urilor, precum și intensificarea presiunilor exercitate asupra media libere și independente; cere, în acest sens, ca UE să-și mențină cererile conform cărora autoritățile ruse să-și respecte îndatoririle ce-i revin ca membră a Consiliului Europei și a OSCE; pune accentul asupra faptului că consolidarea supremației legii în toate domeniile vieții publice din Rusia, inclusiv economia, ar fi un răspuns constructiv la nemulțumirea crescândă exprimată de numeroși cetățeni ruși și este necesar pentru edificarea unui parteneriat autentic și constructiv între UE și Rusia; subliniază voința UE de a contribui la Parteneriatul pentru modernizare și la orice succesor al actualului Acord de parteneriat și cooperare care este cuplat cu progresele făcute de Rusia în ceea ce privește drepturile omului, statul de drept și democrația pluralistă; |
| --- | --- |

58.

sprijină politica Uniunii de angajare critică cu Rusia; consideră că Rusia este un partener strategic și vecin important, dar este preocupat în continuare de angajamentul Rusiei față de statul de drept, democrația pluralistă și drepturile omului; deplânge, în special, intimidarea, hărțuirea și arestările continue ale reprezentanților forțelor de opoziție și organizațiilor non-guvernamentale, recenta adoptare a unei legi privind finanțarea ONG-urilor, precum și intensificarea presiunilor exercitate asupra media libere și independente; cere, în acest sens, ca UE să-și mențină cererile conform cărora autoritățile ruse să-și respecte îndatoririle ce-i revin ca membră a Consiliului Europei și a OSCE; pune accentul asupra faptului că consolidarea supremației legii în toate domeniile vieții publice din Rusia, inclusiv economia, ar fi un răspuns constructiv la nemulțumirea crescândă exprimată de numeroși cetățeni ruși și este necesar pentru edificarea unui parteneriat autentic și constructiv între UE și Rusia; subliniază voința UE de a contribui la Parteneriatul pentru modernizare și la orice succesor al actualului Acord de parteneriat și cooperare care este cuplat cu progresele făcute de Rusia în ceea ce privește drepturile omului, statul de drept și democrația pluralistă;

| 59. | consideră că condamnarea colectivă recentă a celor trei membre ale grupului feminist punk Pussy Riot, la doi ani într-o tabără de muncă pentru „huliganism motivat de ură religioasă” face parte din campania de reprimarea a disidenței politice și a forțelor de opoziție, fapt care conduce la o micșorare și mai mare a spațiului democratic din Rusia și subminează profund credibilitatea sistemului judiciar din Rusia; condamnă cu fermitate acest verdict motivat politic și se așteaptă ca această condamnare să fie schimbată la recurs, iar cele trei membre ale Pussy Riot să fie eliberate; |
| --- | --- |

59.

consideră că condamnarea colectivă recentă a celor trei membre ale grupului feminist punk Pussy Riot, la doi ani într-o tabără de muncă pentru „huliganism motivat de ură religioasă” face parte din campania de reprimarea a disidenței politice și a forțelor de opoziție, fapt care conduce la o micșorare și mai mare a spațiului democratic din Rusia și subminează profund credibilitatea sistemului judiciar din Rusia; condamnă cu fermitate acest verdict motivat politic și se așteaptă ca această condamnare să fie schimbată la recurs, iar cele trei membre ale Pussy Riot să fie eliberate;

| 60. | consideră că cel mai bun fundament pentru un parteneriat mai strâns este un nou Acord de parteneriat și cooperare ambițios și cuprinzător, care să includă capitole referitoare la dialogul politic, comerțul și investițiile, cooperarea în domeniul energetic, dialogul privind drepturile omului, justiția, libertatea și zonele de securitate; subliniază necesitatea de a construi un parteneriat autentic între societatea europeană și cea rusească și salută, în acest context, punerea în aplicare a „Pașilor comuni către călătorii fără vize” conveniți de UE și Rusia; |
| --- | --- |

60.

consideră că cel mai bun fundament pentru un parteneriat mai strâns este un nou Acord de parteneriat și cooperare ambițios și cuprinzător, care să includă capitole referitoare la dialogul politic, comerțul și investițiile, cooperarea în domeniul energetic, dialogul privind drepturile omului, justiția, libertatea și zonele de securitate; subliniază necesitatea de a construi un parteneriat autentic între societatea europeană și cea rusească și salută, în acest context, punerea în aplicare a „Pașilor comuni către călătorii fără vize” conveniți de UE și Rusia;

| 61. | solicită VP/ÎR și Consiliului să coopereze cu Rusia și China pentru a depăși divergențele – inclusiv din sânul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite – în ceea ce privește evaluarea situației din Siria și pentru realizarea obiectivului comun de întrerupere a ciclului de violențe, de evitare a unui război civil și de găsire a unei soluții pașnice de durată în Siria; salută cooperarea cu Rusia în cadrul negocierilor UE3+3 cu Iranul, menite să împiedice Iranul să dobândească arme nucleare; |
| --- | --- |

61.

solicită VP/ÎR și Consiliului să coopereze cu Rusia și China pentru a depăși divergențele – inclusiv din sânul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite – în ceea ce privește evaluarea situației din Siria și pentru realizarea obiectivului comun de întrerupere a ciclului de violențe, de evitare a unui război civil și de găsire a unei soluții pașnice de durată în Siria; salută cooperarea cu Rusia în cadrul negocierilor UE3+3 cu Iranul, menite să împiedice Iranul să dobândească arme nucleare;

| 62. | invită Rusia să-și consolideze stabilitatea, cooperarea politică și dezvoltarea economică, respectând în același timp dreptul suveran al fiecărei părți de a-și lua propriile măsuri de securitate; îndeamnă Rusia să respecte integritatea teritorială și constituțională a vecinilor regionali și să adere la consensul internațional din Organizația Națiunilor Unite privind democrația emergentă; |
| --- | --- |

62.

invită Rusia să-și consolideze stabilitatea, cooperarea politică și dezvoltarea economică, respectând în același timp dreptul suveran al fiecărei părți de a-și lua propriile măsuri de securitate; îndeamnă Rusia să respecte integritatea teritorială și constituțională a vecinilor regionali și să adere la consensul internațional din Organizația Națiunilor Unite privind democrația emergentă;

| 63. | subliniază că, pe măsură ce statele membre încep să-și conecteze și să-și integreze piețele naționale prin investiții în infrastructură și aprobarea unor reglementări comune, ar trebui depuse eforturi și în ceea ce privește colaborarea cu Rusia pentru a identifica măsuri creative și reciproc acceptabile menite să reducă discrepanțele dintre cele două piețe ale energiei; Amendamentul |
| --- | --- |

63.

subliniază că, pe măsură ce statele membre încep să-și conecteze și să-și integreze piețele naționale prin investiții în infrastructură și aprobarea unor reglementări comune, ar trebui depuse eforturi și în ceea ce privește colaborarea cu Rusia pentru a identifica măsuri creative și reciproc acceptabile menite să reducă discrepanțele dintre cele două piețe ale energiei; Amendamentul

| 64. | este preocupat de recenta militarizare excesivă a zonei Kaliningrad, fapt care creează o nesiguranță tot mai mare în zona UE; |
| --- | --- |

64.

este preocupat de recenta militarizare excesivă a zonei Kaliningrad, fapt care creează o nesiguranță tot mai mare în zona UE;

Asia Centrală

| 65. | sprijină promovarea de către UE a unei abordări regionale în Asia Centrală, care este esențială pentru soluționarea dimensiunii regionale a chestiunilor precum crima organizată, traficul de droguri, de materiale radioactive și de persoane, terorismul, dezastrele ecologice naturale sau provocate de om și gestionarea resurselor de apă și energie; regretă, cu toate acestea, lipsa de progrese substanțiale, cauzată numai parțial de faptul că resursele financiare sunt limitate; solicită, prin urmare, ca acest angajament să fie ferm și condiționat („mai mult pentru mai mult”) de progresele înregistrate în materie de democratizare, drepturile omului, buna guvernare, dezvoltarea socioeconomică sustenabilă, statul de drept și combaterea corupției; subliniază că o abordare regională nu ar trebui să submineze eforturile individuale pentru statele mai avansate; constată că strategia de cooperare a UE pentru Asia Centrală identifică șapte priorități, dar oferă resurse care sunt prea limitate pentru a avea un impact în toate domeniile de politică; solicită UE să definească mai bine prioritățile în funcție de resursele disponibile; reamintește importanța regiunii din punctul de vedere al cooperării economice, al securității și energiei, dar subliniază că este important să se asigure faptul că cooperarea pentru dezvoltare nu este subordonată intereselor economice, energetice sau de securitate; subliniază, însă, importanța unui dialog între UE și țările din Asia Centrală cu privire la chestiuni legate de securitatea regională, mai ales în contextul situației din Afganistan și al unei posibile escaladări a relațiilor Uzbekistan-Tadjikistan; sugerează ca CE să analizeze posibilitățile de comasare a resurselor cu cele ale statelor membre active în regiune; |
| --- | --- |

65.

sprijină promovarea de către UE a unei abordări regionale în Asia Centrală, care este esențială pentru soluționarea dimensiunii regionale a chestiunilor precum crima organizată, traficul de droguri, de materiale radioactive și de persoane, terorismul, dezastrele ecologice naturale sau provocate de om și gestionarea resurselor de apă și energie; regretă, cu toate acestea, lipsa de progrese substanțiale, cauzată numai parțial de faptul că resursele financiare sunt limitate; solicită, prin urmare, ca acest angajament să fie ferm și condiționat („mai mult pentru mai mult”) de progresele înregistrate în materie de democratizare, drepturile omului, buna guvernare, dezvoltarea socioeconomică sustenabilă, statul de drept și combaterea corupției; subliniază că o abordare regională nu ar trebui să submineze eforturile individuale pentru statele mai avansate; constată că strategia de cooperare a UE pentru Asia Centrală identifică șapte priorități, dar oferă resurse care sunt prea limitate pentru a avea un impact în toate domeniile de politică; solicită UE să definească mai bine prioritățile în funcție de resursele disponibile; reamintește importanța regiunii din punctul de vedere al cooperării economice, al securității și energiei, dar subliniază că este important să se asigure faptul că cooperarea pentru dezvoltare nu este subordonată intereselor economice, energetice sau de securitate; subliniază, însă, importanța unui dialog între UE și țările din Asia Centrală cu privire la chestiuni legate de securitatea regională, mai ales în contextul situației din Afganistan și al unei posibile escaladări a relațiilor Uzbekistan-Tadjikistan; sugerează ca CE să analizeze posibilitățile de comasare a resurselor cu cele ale statelor membre active în regiune;

| 66. | observă că situația generală a drepturilor omului, a drepturilor de muncă, lipsa sprijinului pentru societatea civilă și situația statului de drept se mențin îngrijorătoare; solicită ca dialogurile privind drepturile omului să fie consolidate și să devină mai eficiente și orientate spre rezultate, cu o cooperare și implicare strânsă a organizațiilor societății civile în pregătirea, monitorizarea și punerea în aplicare a acestor dialoguri; solicită UE și VP/ÎR să invoce public cazurile prizonierilor politici, ale apărătorilor drepturilor omului și ale ziariștilor aflați în închisoare și să ceară eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici și proceduri judiciare echitabile și transparente pentru ceilalți; solicită ca inițiativa privind statul de drept să îmbunătățească transparența față de organizațiile societății civile și să includă obiective clare pentru a face posibilă o evaluare transparentă a aplicării și a rezultatelor sale; |
| --- | --- |

66.

observă că situația generală a drepturilor omului, a drepturilor de muncă, lipsa sprijinului pentru societatea civilă și situația statului de drept se mențin îngrijorătoare; solicită ca dialogurile privind drepturile omului să fie consolidate și să devină mai eficiente și orientate spre rezultate, cu o cooperare și implicare strânsă a organizațiilor societății civile în pregătirea, monitorizarea și punerea în aplicare a acestor dialoguri; solicită UE și VP/ÎR să invoce public cazurile prizonierilor politici, ale apărătorilor drepturilor omului și ale ziariștilor aflați în închisoare și să ceară eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici și proceduri judiciare echitabile și transparente pentru ceilalți; solicită ca inițiativa privind statul de drept să îmbunătățească transparența față de organizațiile societății civile și să includă obiective clare pentru a face posibilă o evaluare transparentă a aplicării și a rezultatelor sale;

| 67. | constată că țările din Asia Centrală, bogate în energie și resurse, constituie o sursă potențial semnificativă pentru diversificarea surselor și rutelor de aprovizionare ale UE; constată că UE este un consumator de încredere și că țările producătoare trebuie să-și demonstreze fiabilitatea ca furnizori în fața țărilor consumatoare și a investitorilor străini, inter alia stabilind un mediu concurențial echitabil pentru corporațiile naționale și internaționale, în conformitate cu statul de drept; solicită SEAE și Comisiei să sprijine în continuare proiectele energetice și să promoveze o comunicare axată pe obiective importante, cum ar fi coridorul sudic și gazoductul transcaspic, fără a neglija principiile bunei guvernări și transparenței ca elemente reciproc avantajoase în cooperarea energetică dintre UE și țările partenere; Amendamentul |
| --- | --- |

67.

constată că țările din Asia Centrală, bogate în energie și resurse, constituie o sursă potențial semnificativă pentru diversificarea surselor și rutelor de aprovizionare ale UE; constată că UE este un consumator de încredere și că țările producătoare trebuie să-și demonstreze fiabilitatea ca furnizori în fața țărilor consumatoare și a investitorilor străini, inter alia stabilind un mediu concurențial echitabil pentru corporațiile naționale și internaționale, în conformitate cu statul de drept; solicită SEAE și Comisiei să sprijine în continuare proiectele energetice și să promoveze o comunicare axată pe obiective importante, cum ar fi coridorul sudic și gazoductul transcaspic, fără a neglija principiile bunei guvernări și transparenței ca elemente reciproc avantajoase în cooperarea energetică dintre UE și țările partenere; Amendamentul

| 68. | subliniază că exploatarea și gestionarea resurselor naturale și, în special, a apei, constituie încă o cauză de dispute în regiune și o sursă de instabilitate, tensiune și potențial conflict; salută, în acest sens, inițiativa privind apa lansată de UE în Asia Centrală, dar îndeamnă la un dialog mai eficient și constructiv între țările montane din amonte și cele de câmpie din aval, menit să identifice modalități viabile și durabile de abordare a problemelor legate de apă și să faciliteze adoptarea de acorduri cuprinzătoare și durabile cu privire la utilizarea în comun a apei; |
| --- | --- |

68.

subliniază că exploatarea și gestionarea resurselor naturale și, în special, a apei, constituie încă o cauză de dispute în regiune și o sursă de instabilitate, tensiune și potențial conflict; salută, în acest sens, inițiativa privind apa lansată de UE în Asia Centrală, dar îndeamnă la un dialog mai eficient și constructiv între țările montane din amonte și cele de câmpie din aval, menit să identifice modalități viabile și durabile de abordare a problemelor legate de apă și să faciliteze adoptarea de acorduri cuprinzătoare și durabile cu privire la utilizarea în comun a apei;

Afganistan

| 69. | este preocupat de recrudescența violențelor după eșecul negocierilor de pace; subliniază importanța unei abordări subregionale în cazul Asiei Centrale, pentru a soluționa traficul transfrontalier de persoane și de mărfuri și pentru a combate producția ilegală și traficul de droguri, care constituie una dintre principalele surse de finanțare pentru crima organizată și terorism; cere o mai bună cooperare între statele membre participante la misiunea FIAS a NATO, pentru a asigura eficiența intervenției; cere eforturi în sprijinul edificării capacității Guvernului Republicii Islamice Afganistan și a forțelor naționale de securitate, precum și pentru a contribui la dezvoltarea socio-economică și agricolă a populației în sens mai larg, care trebui accelerată pentru ca țara să își asume întreaga răspundere pentru propria securitate după încheierea transferului securității interne către forțele afgane până la sfârșitul anului 2014; |
| --- | --- |

69.

este preocupat de recrudescența violențelor după eșecul negocierilor de pace; subliniază importanța unei abordări subregionale în cazul Asiei Centrale, pentru a soluționa traficul transfrontalier de persoane și de mărfuri și pentru a combate producția ilegală și traficul de droguri, care constituie una dintre principalele surse de finanțare pentru crima organizată și terorism; cere o mai bună cooperare între statele membre participante la misiunea FIAS a NATO, pentru a asigura eficiența intervenției; cere eforturi în sprijinul edificării capacității Guvernului Republicii Islamice Afganistan și a forțelor naționale de securitate, precum și pentru a contribui la dezvoltarea socio-economică și agricolă a populației în sens mai larg, care trebui accelerată pentru ca țara să își asume întreaga răspundere pentru propria securitate după încheierea transferului securității interne către forțele afgane până la sfârșitul anului 2014;

| 70. | constată, cu mare îngrijorare pentru populația afectată, că intervenția militară în Afganistan nu a avut ca rezultat edificarea unui stat viabil cu structuri democratice, ameliorarea condițiilor de trai pentru majoritate - în special pentru femei și fete - sau înlocuirea producției de narcotice cu alte forme de agricultură, ci, dimpotrivă, a adus țara la un nivel de corupție fără precedent; cere UE și statelor membre ca, în vederea retragerii accelerate a trupelor europene, să pregătească, cu prioritate, u plan de siguranță pentru afganii care au sprijinit îndeaproape eforturile europene de edificare a statului și a căror viață ar putea fi amenințată prin plecarea forțelor europene, fiind vorba în special de activiști pentru drepturile femeilor; invită SEAE să evalueze onest politica UE și a statelor membre în Afganistan începând cu 2001 și să prezinte, până la sfârșitul anului, un plan realist cuprinzând viitoarele activități ale UE în regiune; |
| --- | --- |

70.

constată, cu mare îngrijorare pentru populația afectată, că intervenția militară în Afganistan nu a avut ca rezultat edificarea unui stat viabil cu structuri democratice, ameliorarea condițiilor de trai pentru majoritate - în special pentru femei și fete - sau înlocuirea producției de narcotice cu alte forme de agricultură, ci, dimpotrivă, a adus țara la un nivel de corupție fără precedent; cere UE și statelor membre ca, în vederea retragerii accelerate a trupelor europene, să pregătească, cu prioritate, u plan de siguranță pentru afganii care au sprijinit îndeaproape eforturile europene de edificare a statului și a căror viață ar putea fi amenințată prin plecarea forțelor europene, fiind vorba în special de activiști pentru drepturile femeilor; invită SEAE să evalueze onest politica UE și a statelor membre în Afganistan începând cu 2001 și să prezinte, până la sfârșitul anului, un plan realist cuprinzând viitoarele activități ale UE în regiune;

| 71. | subliniază nevoia de a consolida cooperarea cu țări precum Rusia, Pakistan, India și Iran în ceea ce privește abordarea provocărilor din Afganistan, mai ales a celor legate de traficul de droguri, terorism și de riscul de contaminare a țărilor vecine din regiune; |
| --- | --- |

71.

subliniază nevoia de a consolida cooperarea cu țări precum Rusia, Pakistan, India și Iran în ceea ce privește abordarea provocărilor din Afganistan, mai ales a celor legate de traficul de droguri, terorism și de riscul de contaminare a țărilor vecine din regiune;

Continentul american

SUA

| 72. | este ferm convins că SUA este cel mai important partener strategic al UE; îndeamnă, prin urmare, UE să trateze ca prioritate clară aprofundarea relațiilor transatlantice la toate nivelurile; |
| --- | --- |

72.

este ferm convins că SUA este cel mai important partener strategic al UE; îndeamnă, prin urmare, UE să trateze ca prioritate clară aprofundarea relațiilor transatlantice la toate nivelurile;

| 73. | subliniază importanța majoră a relațiilor transatlantice; consideră că summiturile regulate între UE-SUA ar putea oferi oportunitatea de a identifica obiective comune și de a coordona strategii cu privire la amenințări și provocări de relevanță mondială, printre care guvernanța economică și dezvoltarea unei abordări comune față de puterile emergente; salută raportul Grupului de lucru la nivel înalt pentru locuri de muncă și creștere economică; consideră că Consiliul Economic Transatlantic (TEC) și Dialogul transatlantic al legiuitorilor (TLD) ar trebui să ocazioneze o reflecție pe tema angajamentului strategic al UE și SUA față de țările BRIC și de alte țări emergente relevante, față de ASEAN, Uniunea Africană, Mercosur, Comunitatea Andină și CELAC, precum și a modului în care ar putea fi stimulată convergența legislativă cu aceste țări; subliniază importanța TEC ca organism responsabil pentru intensificarea integrării economice și a cooperării normative și a TDL ca forum pentru dialogul parlamentar și de coordonarea activității parlamentare a celor două părți în privința problemelor de interes comun, cum ar fi, mai ales, legislația relevantă pentru piața transatlantică; reamintește necesitatea înființării fără întârziere a unui consiliu politic transatlantic ca organism ad-hoc cu rol de consultare și coordonare sistematică, la nivel înalt, pe probleme de politică externă și de securitate, între UE și SUA, în paralel cu NATO; |
| --- | --- |

73.

subliniază importanța majoră a relațiilor transatlantice; consideră că summiturile regulate între UE-SUA ar putea oferi oportunitatea de a identifica obiective comune și de a coordona strategii cu privire la amenințări și provocări de relevanță mondială, printre care guvernanța economică și dezvoltarea unei abordări comune față de puterile emergente; salută raportul Grupului de lucru la nivel înalt pentru locuri de muncă și creștere economică; consideră că Consiliul Economic Transatlantic (TEC) și Dialogul transatlantic al legiuitorilor (TLD) ar trebui să ocazioneze o reflecție pe tema angajamentului strategic al UE și SUA față de țările BRIC și de alte țări emergente relevante, față de ASEAN, Uniunea Africană, Mercosur, Comunitatea Andină și CELAC, precum și a modului în care ar putea fi stimulată convergența legislativă cu aceste țări; subliniază importanța TEC ca organism responsabil pentru intensificarea integrării economice și a cooperării normative și a TDL ca forum pentru dialogul parlamentar și de coordonarea activității parlamentare a celor două părți în privința problemelor de interes comun, cum ar fi, mai ales, legislația relevantă pentru piața transatlantică; reamintește necesitatea înființării fără întârziere a unui consiliu politic transatlantic ca organism ad-hoc cu rol de consultare și coordonare sistematică, la nivel înalt, pe probleme de politică externă și de securitate, între UE și SUA, în paralel cu NATO;

| 74. | remarcă faptul că SUA își îndreaptă treptat atenția, investițiile în materie de politică și economie și resursele militare în primul rând către Pacific, ceea ce reflectă relevanța mondială și regională crescândă a Chinei, Indiei și a altor țări emergente din Asia; remarcă, în plus, că Asia ar trebui să ocupe un loc mai important pe agenda externă a UE și a statelor sale membre; solicită, prin urmare, o mai mare coordonare a politicilor SUA și ale UE față de China, India și alte țări emergente din Asia, pentru a evita o decuplare a abordărilor lor în privința politicilor principale; |
| --- | --- |

74.

remarcă faptul că SUA își îndreaptă treptat atenția, investițiile în materie de politică și economie și resursele militare în primul rând către Pacific, ceea ce reflectă relevanța mondială și regională crescândă a Chinei, Indiei și a altor țări emergente din Asia; remarcă, în plus, că Asia ar trebui să ocupe un loc mai important pe agenda externă a UE și a statelor sale membre; solicită, prin urmare, o mai mare coordonare a politicilor SUA și ale UE față de China, India și alte țări emergente din Asia, pentru a evita o decuplare a abordărilor lor în privința politicilor principale;

| 75. | consideră că SUA va continua să contribuie în mod vital la securitatea colectivă a zonei euro-atlantice și reafirmă relevanța critică și de neschimbat a legăturii transatlantice în materie de securitate; subliniază că, în contextul schimbării situației geostrategice și economice, construirea de capabilități europene de securitate și apărare mai puternice reprezintă o modalitate importantă de consolidare a legăturii transatlantice; |
| --- | --- |

75.

consideră că SUA va continua să contribuie în mod vital la securitatea colectivă a zonei euro-atlantice și reafirmă relevanța critică și de neschimbat a legăturii transatlantice în materie de securitate; subliniază că, în contextul schimbării situației geostrategice și economice, construirea de capabilități europene de securitate și apărare mai puternice reprezintă o modalitate importantă de consolidare a legăturii transatlantice;

America Latină

| 76. | solicită ca dialogul politic UE-America Latină să fie extins la toate nivelurile, inclusiv la summit-urile șefilor de stat și la Adunarea parlamentară EUROLAT, ca instrument important pentru dezvoltarea unui consens politic; solicită ca angajamentele politice asumate în cadrul summiturilor UE-America Latină să fie însoțite de alocarea de resurse financiare adecvate; își exprimă îngrijorarea profundă legată de faptul că Argentina a naționalizat recent o importantă companie petrolieră cu capital spaniol (YPF) și că a făcut demersuri extrem de neinspirate cu privire la insulele Falkland ale Regatului Unit; |
| --- | --- |

76.

solicită ca dialogul politic UE-America Latină să fie extins la toate nivelurile, inclusiv la summit-urile șefilor de stat și la Adunarea parlamentară EUROLAT, ca instrument important pentru dezvoltarea unui consens politic; solicită ca angajamentele politice asumate în cadrul summiturilor UE-America Latină să fie însoțite de alocarea de resurse financiare adecvate; își exprimă îngrijorarea profundă legată de faptul că Argentina a naționalizat recent o importantă companie petrolieră cu capital spaniol (YPF) și că a făcut demersuri extrem de neinspirate cu privire la insulele Falkland ale Regatului Unit;

| 77. | propune analizarea posibilității de a consolida cooperarea, în special cooperarea economică, între America de Nord, America Latină și UE, cu obiectivul unui Acord comun de liber schimb; |
| --- | --- |

77.

propune analizarea posibilității de a consolida cooperarea, în special cooperarea economică, între America de Nord, America Latină și UE, cu obiectivul unui Acord comun de liber schimb;

| 78. | cere intensificarea dialogurilor existente pe tema drepturilor omului, cu o implicare mai mare din partea Parlamentului și lansarea unui dialog referitor la consolidarea cooperării având ca obiect provocările importante legate de securitate și nu în ultimul rând de impactul devastator al crimei organizate și al narco-criminalității asupra instituțiilor statului și securității umane; constată că cel de-al 7-lea Summit UE-ALC al șefilor de stat și de guvern, care va avea loc în Chile în ianuarie 2013, ar putea reprezenta un bun prilej de lansare a unor noi viziuni de cooperare biregională în toate domeniile politice și socioeconomice; |
| --- | --- |

78.

cere intensificarea dialogurilor existente pe tema drepturilor omului, cu o implicare mai mare din partea Parlamentului și lansarea unui dialog referitor la consolidarea cooperării având ca obiect provocările importante legate de securitate și nu în ultimul rând de impactul devastator al crimei organizate și al narco-criminalității asupra instituțiilor statului și securității umane; constată că cel de-al 7-lea Summit UE-ALC al șefilor de stat și de guvern, care va avea loc în Chile în ianuarie 2013, ar putea reprezenta un bun prilej de lansare a unor noi viziuni de cooperare biregională în toate domeniile politice și socioeconomice;

| 79. | subliniază faptul că strategia de cooperare pentru dezvoltare față de America Latină ar trebui să mențină ca principiu de bază coeziunea socială, având în vedere nu numai implicațiile sale socioeconomice, ci și importanța sa pentru consolidarea instituțiilor democratice din regiune și a statului de drept; subliniază, de asemenea, faptul că ar trebui definită o nouă cooperare pentru dezvoltare între UE și țările cu venit mediu din America Latină, astfel încât să poată fi abordate inegalitățile importante care încă mai persistă în regiune; solicită consolidarea cooperării triunghiulare și a cooperării sud-sud cu țările din America Latină; |
| --- | --- |

79.

subliniază faptul că strategia de cooperare pentru dezvoltare față de America Latină ar trebui să mențină ca principiu de bază coeziunea socială, având în vedere nu numai implicațiile sale socioeconomice, ci și importanța sa pentru consolidarea instituțiilor democratice din regiune și a statului de drept; subliniază, de asemenea, faptul că ar trebui definită o nouă cooperare pentru dezvoltare între UE și țările cu venit mediu din America Latină, astfel încât să poată fi abordate inegalitățile importante care încă mai persistă în regiune; solicită consolidarea cooperării triunghiulare și a cooperării sud-sud cu țările din America Latină;

| 80. | solicită dezvoltarea mai amplă a cooperării tripartite cu cele două Americi pe probleme de interes comun, pentru a se încerca realizarea unei zone euro-atlantice, care să cuprindă UE, SUA, Canada și America Latină; |
| --- | --- |

80.

solicită dezvoltarea mai amplă a cooperării tripartite cu cele două Americi pe probleme de interes comun, pentru a se încerca realizarea unei zone euro-atlantice, care să cuprindă UE, SUA, Canada și America Latină;

| 81. | constată impactul considerabil al emergenței Braziliei în regiune și pe plan mondial, aceasta asociind programele economice și sociale cu democrația, statul de drept și libertățile fundamentale; solicită consolidarea parteneriatului strategic și a dialogului politic UE-Brazilia, în scopul sprijinirii eforturilor țării de consolidare a construcției instituționale în cadrul Mercosur și Unasur; |
| --- | --- |

81.

constată impactul considerabil al emergenței Braziliei în regiune și pe plan mondial, aceasta asociind programele economice și sociale cu democrația, statul de drept și libertățile fundamentale; solicită consolidarea parteneriatului strategic și a dialogului politic UE-Brazilia, în scopul sprijinirii eforturilor țării de consolidare a construcției instituționale în cadrul Mercosur și Unasur;

| 82. | salută faptul că Acordul de asociere cu America Centrală va fi semnat în scurt timp și va face obiectul procedurii de aprobare în Parlamentul European; subliniază că, fiind primul tratat cuprinzător al UE încheiat între regiuni, acesta îmbunătățește relațiile și favorizează o abordare regională, precum și integrarea regională a Americii Latine; își exprimă intenția de a monitoriza îndeaproape aplicarea acordului, în special impactul său asupra situației drepturilor omului și a statului de drept în America Centrală; |
| --- | --- |

82.

salută faptul că Acordul de asociere cu America Centrală va fi semnat în scurt timp și va face obiectul procedurii de aprobare în Parlamentul European; subliniază că, fiind primul tratat cuprinzător al UE încheiat între regiuni, acesta îmbunătățește relațiile și favorizează o abordare regională, precum și integrarea regională a Americii Latine; își exprimă intenția de a monitoriza îndeaproape aplicarea acordului, în special impactul său asupra situației drepturilor omului și a statului de drept în America Centrală;

| 83. | salută faptul că acordul comercial dintre Uniunea Europeană și Columbia și Peru va fi semnat în scurt timp și va face obiectul procedurii de aprobare în Parlamentul European; amintește că acest acord nu poate fi considerat ca un cadru definitiv al relațiilor dintre UE și aceste țări, ci ca o evoluție către un acord global de asociere, care lasă deschisă ușa și altor țări din Comunitatea Andină; |
| --- | --- |

83.

salută faptul că acordul comercial dintre Uniunea Europeană și Columbia și Peru va fi semnat în scurt timp și va face obiectul procedurii de aprobare în Parlamentul European; amintește că acest acord nu poate fi considerat ca un cadru definitiv al relațiilor dintre UE și aceste țări, ci ca o evoluție către un acord global de asociere, care lasă deschisă ușa și altor țări din Comunitatea Andină;

| 84. | ia act, în consecință, de faptul că obiectivul UE este semnarea unui acord de asociere cu toți membrii Comunității Andine; consideră că Acordul de asociere cu MERCOSUR ar reprezenta un progres semnificativ în relația strategică cu America Latină, cu condiția ca acesta să se bazeze pe principiile comerțului liber și loial, pe securitatea juridică a investițiilor, pe reglementările internaționale, în ceea ce privește forța de muncă și mediul înconjurător și pe comportamentul fiabil al partenerilor; Amendamentul |
| --- | --- |

84.

ia act, în consecință, de faptul că obiectivul UE este semnarea unui acord de asociere cu toți membrii Comunității Andine; consideră că Acordul de asociere cu MERCOSUR ar reprezenta un progres semnificativ în relația strategică cu America Latină, cu condiția ca acesta să se bazeze pe principiile comerțului liber și loial, pe securitatea juridică a investițiilor, pe reglementările internaționale, în ceea ce privește forța de muncă și mediul înconjurător și pe comportamentul fiabil al partenerilor; Amendamentul

| 85. | regretă faptul că propunerile Comisiei cu privire la regulamentul privind sistemul de preferințe tarifare generalizate și Instrumentul de Cooperare pentru Dezvoltare ignoră caracterul strategic al relațiilor cu America Latină, întrucât exclud un număr important de țări vulnerabile din regiune; reamintește faptul că unele țări din America Latină se numără printre cele mai neomogene din lume în ceea ce privește veniturile pe cap de locuitor, iar inegalitățile persistente au loc în contextul unei mobilități socioeconomice reduse; consideră că mesajul pe care îl transmite UE pentru regiune este unul foarte îngrijorător, dat fiind faptul că, practic, UE recunoaște că nu acordă acestei regiuni importanța pe care o merită, în pofida numeroaselor angajamente politice și comerciale asumate și a intereselor mondiale comune; |
| --- | --- |

85.

regretă faptul că propunerile Comisiei cu privire la regulamentul privind sistemul de preferințe tarifare generalizate și Instrumentul de Cooperare pentru Dezvoltare ignoră caracterul strategic al relațiilor cu America Latină, întrucât exclud un număr important de țări vulnerabile din regiune; reamintește faptul că unele țări din America Latină se numără printre cele mai neomogene din lume în ceea ce privește veniturile pe cap de locuitor, iar inegalitățile persistente au loc în contextul unei mobilități socioeconomice reduse; consideră că mesajul pe care îl transmite UE pentru regiune este unul foarte îngrijorător, dat fiind faptul că, practic, UE recunoaște că nu acordă acestei regiuni importanța pe care o merită, în pofida numeroaselor angajamente politice și comerciale asumate și a intereselor mondiale comune;

Africa

| 86. | observă că strategia comună Africa-UE și cele opt sectoare ale sale s-a axat inițial pe Uniunea Africană (UA) și pe sprijinul tehnic acordat pentru consolidarea capacităților instituționale și a politicilor din sfera păcii și securității, drepturilor omului, promovării democrației, statului de drept și realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM); amintește că, deși o astfel de abordare cuprinzătoare rămâne valabilă, coerența și eficacitatea strategiei au fost reduse de existența unor acorduri care se suprapun, cu mai mulți parteneri, și de lipsa unei linii bugetare speciale pentru implementarea acesteia; în plus, este necesar să se depășească de urgență problema consolidării capacităților instituționale la nivel continental pentru a trece la dezvoltarea unui parteneriat politic pentru pace, securitate și dezvoltare socioeconomică la nivel regional și subregional; solicită extinderea acestor parteneriate politice în vederea includerii comunităților economice regionale, nu numai ca strategie de consolidare a Uniunii Africane, ci și ca mijloc de aprofundare a parteneriatului UE-Africa la nivel regional și subregional, urmărind astfel interesele politice, economice și de securitate ale cetățenilor africani și europeni; deplânge regresele provocate de loviturile de stat, precum cele care au avut loc în Mali și Guineea-Bissau, în ceea ce privește realizarea obiectivelor și principiilor democratice ale UA, UE și ONU; solicită restabilirea urgentă a ordinii constituționale în aceste țări; |
| --- | --- |

86.

observă că strategia comună Africa-UE și cele opt sectoare ale sale s-a axat inițial pe Uniunea Africană (UA) și pe sprijinul tehnic acordat pentru consolidarea capacităților instituționale și a politicilor din sfera păcii și securității, drepturilor omului, promovării democrației, statului de drept și realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM); amintește că, deși o astfel de abordare cuprinzătoare rămâne valabilă, coerența și eficacitatea strategiei au fost reduse de existența unor acorduri care se suprapun, cu mai mulți parteneri, și de lipsa unei linii bugetare speciale pentru implementarea acesteia; în plus, este necesar să se depășească de urgență problema consolidării capacităților instituționale la nivel continental pentru a trece la dezvoltarea unui parteneriat politic pentru pace, securitate și dezvoltare socioeconomică la nivel regional și subregional; solicită extinderea acestor parteneriate politice în vederea includerii comunităților economice regionale, nu numai ca strategie de consolidare a Uniunii Africane, ci și ca mijloc de aprofundare a parteneriatului UE-Africa la nivel regional și subregional, urmărind astfel interesele politice, economice și de securitate ale cetățenilor africani și europeni; deplânge regresele provocate de loviturile de stat, precum cele care au avut loc în Mali și Guineea-Bissau, în ceea ce privește realizarea obiectivelor și principiilor democratice ale UA, UE și ONU; solicită restabilirea urgentă a ordinii constituționale în aceste țări;

| 87. | ia act de strategiile UE pentru Cornul Africii și regiunea Sahel; consideră că trebuie abordate cauzele structurale ale conflictului din aceste regiuni pentru a deschide astfel calea unei rezolvări pașnice și viabile a problemelor și a oferi populației perspective mai bune, care presupun acces echitabil la resurse, asigurarea dezvoltării durabile a regiunilor și redistribuirea bogăției; solicită o evaluare a politicilor Uniunii acolo unde sunt mobilizate ajutor pentru dezvoltare și resurse diplomatice considerabile, care evaluează impactul asupra populației; solicită, de asemenea, o asociere mai strânsă între Parlamentul European, Parlamentul Panafrican și acordurile regionale parlamentare pentru a asigura o mai mare responsabilitate pentru deciziile politice și bugetare în raport cu cetățenii ambelor continente, și ca bază pentru măsurarea și evaluarea progreselor înregistrate în transpunerea în practică a politicilor; salută, în special, decizia Consiliului de a prelungi mandatele EUNAVFOR Atalanta (pentru acoperi și rezolvarea amenințărilor reprezentate de pirateria de la țărm) ca un mijloc de consolidare a abordării sale globale de soluționare a amenințării specifică a pirateriei, precum și de sprijinirea a dezvoltării pe termen lung din regiune; |
| --- | --- |

87.

ia act de strategiile UE pentru Cornul Africii și regiunea Sahel; consideră că trebuie abordate cauzele structurale ale conflictului din aceste regiuni pentru a deschide astfel calea unei rezolvări pașnice și viabile a problemelor și a oferi populației perspective mai bune, care presupun acces echitabil la resurse, asigurarea dezvoltării durabile a regiunilor și redistribuirea bogăției; solicită o evaluare a politicilor Uniunii acolo unde sunt mobilizate ajutor pentru dezvoltare și resurse diplomatice considerabile, care evaluează impactul asupra populației; solicită, de asemenea, o asociere mai strânsă între Parlamentul European, Parlamentul Panafrican și acordurile regionale parlamentare pentru a asigura o mai mare responsabilitate pentru deciziile politice și bugetare în raport cu cetățenii ambelor continente, și ca bază pentru măsurarea și evaluarea progreselor înregistrate în transpunerea în practică a politicilor; salută, în special, decizia Consiliului de a prelungi mandatele EUNAVFOR Atalanta (pentru acoperi și rezolvarea amenințărilor reprezentate de pirateria de la țărm) ca un mijloc de consolidare a abordării sale globale de soluționare a amenințării specifică a pirateriei, precum și de sprijinirea a dezvoltării pe termen lung din regiune;

| 88. | este profund îngrijorat de tensiunile dintre Sudan și Sudanul de Sud; invită ambele părți să dea dovadă de voință politică pentru a-și rezolva problemele restante post-secesiune pe baza foii de parcurs aprobată prin Rezoluția 2046 (2012) din 2 mai 2012 a Consiliului de Securitate al ONU; subliniază că stabilitatea pe termen lung din regiune necesită o nouă strategie internațională unitară și cuprinzătoare, în care UE să joace un rol alături de alți actori globali și regionali, și care să nu se concentreze doar pe problemele legate de relația Nord-Sud și situația din Kordofanul de Sud și Nilul Albastru, ci și pe procesul de reformă îndelung așteptat din Sudan și aprofundarea reformelor democratice în Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

88.

este profund îngrijorat de tensiunile dintre Sudan și Sudanul de Sud; invită ambele părți să dea dovadă de voință politică pentru a-și rezolva problemele restante post-secesiune pe baza foii de parcurs aprobată prin Rezoluția 2046 (2012) din 2 mai 2012 a Consiliului de Securitate al ONU; subliniază că stabilitatea pe termen lung din regiune necesită o nouă strategie internațională unitară și cuprinzătoare, în care UE să joace un rol alături de alți actori globali și regionali, și care să nu se concentreze doar pe problemele legate de relația Nord-Sud și situația din Kordofanul de Sud și Nilul Albastru, ci și pe procesul de reformă îndelung așteptat din Sudan și aprofundarea reformelor democratice în Sudanul de Sud;

| 89. | reamintește rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din Sahara Occidentală; îndeamnă Marocul și Frontul Polisario să continue negocierile pentru găsirea unei soluții pașnice și de durată pentru conflictul din Sahara Occidentală și reafirmă dreptul populației sahrawi la autodeterminare, precum și dreptul său de a decide în privința statutului Saharei Occidentale printr-un referendum democratic, în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale ONU; |
| --- | --- |

89.

reamintește rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din Sahara Occidentală; îndeamnă Marocul și Frontul Polisario să continue negocierile pentru găsirea unei soluții pașnice și de durată pentru conflictul din Sahara Occidentală și reafirmă dreptul populației sahrawi la autodeterminare, precum și dreptul său de a decide în privința statutului Saharei Occidentale printr-un referendum democratic, în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale ONU;

Asia

| 90. | solicită o prezență mai însemnată și mai puternică a UE în regiunea Asia-Pacific, în special prin evidențierea realizărilor înregistrate în ceea ce privește tranziția democratică din Indonezia, cea mai mare națiune musulmană, și prin faptul că UE ar putea contribui cu experiența și expertiza sa la inițiativele multilaterale din și în jurul ASEAN și la apariția treptată a unor inițiative transpacifice; consideră că SEAE ar trebui să exploateze pe deplin potențialul de stimulare a cooperării între UE și Asia; consideră că planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan de aprofundare a parteneriatului consolidat ASEAN-UE reprezintă un prim pas relevant în această direcție; își exprimă, de asemenea, aprecierea cu privire la avizarea Tratatului de prietenie și cooperare în Asia de Sud-Est, care constituie o oportunitate pentru aprofundarea cooperării, urmărind să treacă dincolo de perspectiva acordurilor comerciale dintre UE și țările asiatice; subliniază faptul că schimburile economice și culturale reciproce ar trebui să primească o prioritate mai mare, în special prin promovarea oportunităților de investiții directe și prin facilitarea și creșterea atractivității accesului pentru studenți și cercetători; observă că acest lucru presupune coordonarea strategică a eforturilor depuse de statele membre și UE, spre deosebire de politicile naționale paralele și concurente; constată că, în contextul de securitate regional Asia-Pacific, caracterizat și de dispute teritoriale în jurul Mării Chinei de Sud și de preocupările legate de Coreea de Nord, UE ar trebui, în calitate de partener neutru, să fie un susținător activ al unei soluții stabile și pașnice, bazate pe instituții multilaterale |
| --- | --- |

90.

solicită o prezență mai însemnată și mai puternică a UE în regiunea Asia-Pacific, în special prin evidențierea realizărilor înregistrate în ceea ce privește tranziția democratică din Indonezia, cea mai mare națiune musulmană, și prin faptul că UE ar putea contribui cu experiența și expertiza sa la inițiativele multilaterale din și în jurul ASEAN și la apariția treptată a unor inițiative transpacifice; consideră că SEAE ar trebui să exploateze pe deplin potențialul de stimulare a cooperării între UE și Asia; consideră că planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan de aprofundare a parteneriatului consolidat ASEAN-UE reprezintă un prim pas relevant în această direcție; își exprimă, de asemenea, aprecierea cu privire la avizarea Tratatului de prietenie și cooperare în Asia de Sud-Est, care constituie o oportunitate pentru aprofundarea cooperării, urmărind să treacă dincolo de perspectiva acordurilor comerciale dintre UE și țările asiatice; subliniază faptul că schimburile economice și culturale reciproce ar trebui să primească o prioritate mai mare, în special prin promovarea oportunităților de investiții directe și prin facilitarea și creșterea atractivității accesului pentru studenți și cercetători; observă că acest lucru presupune coordonarea strategică a eforturilor depuse de statele membre și UE, spre deosebire de politicile naționale paralele și concurente; constată că, în contextul de securitate regional Asia-Pacific, caracterizat și de dispute teritoriale în jurul Mării Chinei de Sud și de preocupările legate de Coreea de Nord, UE ar trebui, în calitate de partener neutru, să fie un susținător activ al unei soluții stabile și pașnice, bazate pe instituții multilaterale

| 91. | solicită inițierea rapidă a unor negocieri privind Acordul de parteneriat și cooperare UE-Japonia; |
| --- | --- |

91.

solicită inițierea rapidă a unor negocieri privind Acordul de parteneriat și cooperare UE-Japonia;

China

| 92. | salută progresele înregistrate în dezvoltarea parteneriatului strategic UE-China, inclusiv dezvoltarea unui al treilea pilon „Dialogul de la oameni la oameni”, care se adaugă dialogului economic și de securitate; subliniază adâncirea interdependenței dintre economia UE și cea a Chinei și amintește semnificația creșterii rapide a economiei și influenței chineze asupra sistemului internațional; |
| --- | --- |

92.

salută progresele înregistrate în dezvoltarea parteneriatului strategic UE-China, inclusiv dezvoltarea unui al treilea pilon „Dialogul de la oameni la oameni”, care se adaugă dialogului economic și de securitate; subliniază adâncirea interdependenței dintre economia UE și cea a Chinei și amintește semnificația creșterii rapide a economiei și influenței chineze asupra sistemului internațional;

| 93. | remarcă faptul că schimbarea conducerii din China va constitui un test major pentru evoluția țării; își reiterează obiectivul de a dezvolta un parteneriat strategic cuprinzător cu China; solicită UE și statelor sale membre să adopte o atitudine mai coerentă și mai strategică în mesajele și politicile lor și să contribuie astfel în mod susținut la o evoluție pozitivă; subliniază faptul că acest lucru implică eliminarea discrepanțelor dintre prioritățile statelor membre și prioritățile UE cu privire la drepturile omului în China, un dialog privind drepturile omului și susținerea organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

93.

remarcă faptul că schimbarea conducerii din China va constitui un test major pentru evoluția țării; își reiterează obiectivul de a dezvolta un parteneriat strategic cuprinzător cu China; solicită UE și statelor sale membre să adopte o atitudine mai coerentă și mai strategică în mesajele și politicile lor și să contribuie astfel în mod susținut la o evoluție pozitivă; subliniază faptul că acest lucru implică eliminarea discrepanțelor dintre prioritățile statelor membre și prioritățile UE cu privire la drepturile omului în China, un dialog privind drepturile omului și susținerea organizațiilor societății civile;

Japonia

| 94. | subliniază nevoia de a consolida relațiile Uniunii cu Japonia, un actor internațional major care împărtășește valorile democratice ale UE și este un partener natural pentru cooperarea în forurile multilaterale și în chestiuni de interes reciproc; așteaptă cu interes realizarea acordului-cadru cuprinzător și a Acordului de liber schimb; |
| --- | --- |

94.

subliniază nevoia de a consolida relațiile Uniunii cu Japonia, un actor internațional major care împărtășește valorile democratice ale UE și este un partener natural pentru cooperarea în forurile multilaterale și în chestiuni de interes reciproc; așteaptă cu interes realizarea acordului-cadru cuprinzător și a Acordului de liber schimb;

Asia de Sud și de Est;

| 95. | solicită ca UE să fie mai activă în Asia de Sud și Asia de Sud-Est, în sprijinul evoluțiilor și reformelor democratice din domeniul guvernanței și al statului de drept; salută, prin urmare, angajamentul pentru un Pakistan democratic, laic, stabil și integrator din punct de vedere social; salută primul dialog strategic UE-Pakistan desfășurat în iunie 2012 și angajamentul pentru discuții constructive privind consolidarea cooperării bilaterale și a viziunilor comune asupra chestiunilor regionale și internaționale de interes reciproc, printre care o angajare mai proactivă în combaterea terorismului; cere UE și statelor membre să-și consolideze relațiile cu India, pe baza promovării democrației, integrării sociale, statului de drept și a drepturilor omului și invită UE și India să finalizeze rapid negocierile în curs privind un acord cuprinzător de liber schimb între UE și India, care ar stimula comerțul european și indian și creșterea economică; invită UE și statele sale membre să sprijine reconcilierea și reconstrucția post-război și dezvoltarea economică din Sri Lanka și, în acest sens, îndeamnă Consiliul să sprijine Sri Lanka în implementarea raportului elaborat de comisie privind de concluziile desprinse în urma conflictului și reconcilierea; salută sprijinul activ acordat de UE procesului de democratizare din Myanmar; |
| --- | --- |

95.

solicită ca UE să fie mai activă în Asia de Sud și Asia de Sud-Est, în sprijinul evoluțiilor și reformelor democratice din domeniul guvernanței și al statului de drept; salută, prin urmare, angajamentul pentru un Pakistan democratic, laic, stabil și integrator din punct de vedere social; salută primul dialog strategic UE-Pakistan desfășurat în iunie 2012 și angajamentul pentru discuții constructive privind consolidarea cooperării bilaterale și a viziunilor comune asupra chestiunilor regionale și internaționale de interes reciproc, printre care o angajare mai proactivă în combaterea terorismului; cere UE și statelor membre să-și consolideze relațiile cu India, pe baza promovării democrației, integrării sociale, statului de drept și a drepturilor omului și invită UE și India să finalizeze rapid negocierile în curs privind un acord cuprinzător de liber schimb între UE și India, care ar stimula comerțul european și indian și creșterea economică; invită UE și statele sale membre să sprijine reconcilierea și reconstrucția post-război și dezvoltarea economică din Sri Lanka și, în acest sens, îndeamnă Consiliul să sprijine Sri Lanka în implementarea raportului elaborat de comisie privind de concluziile desprinse în urma conflictului și reconcilierea; salută sprijinul activ acordat de UE procesului de democratizare din Myanmar;

| 96. | salută încheierea cu succes a alegerilor prezidențiale și parlamentare organizate în Taiwan la 14 ianuarie 2012; salută eforturile permanente depuse de Taiwan pentru menținerea păcii și a stabilității în regiunea Asia-Pacific; recunoaște progresul înregistrat în relațiile dintre părțile situate pe ambele laturi ale strâmtorii Taiwan, în special îmbunătățirea legăturilor economice, și remarcă faptul că legăturile economice mai strânse cu Taiwanul ar putea îmbunătăți accesul UE la piața chineză; solicită Comisiei și Consiliului ca, în conformitate cu Rezoluția referitoare la PESC, adoptată de Parlament în mai 2011, să ia măsuri concrete pentru a consolida relațiile economice dintre UE și Taiwan și pentru a facilita negocierea unui acord de cooperare economică între UE și Taiwan; își reiterează sprijinul ferm pentru participarea semnificativă a Taiwanului în organizații și activități internaționale relevante, printre care și Organizația Mondială a Sănătății; recunoaște că programul UE de eliminare a obligativității vizelor pentru cetățenii taiwanezi, intrat în vigoare în ianuarie 2011, s-a dovedit a fi reciproc avantajos; încurajează o cooperare mai strânsă între UE și Taiwan în domenii cum sunt comerțul, cercetarea, cultura, educația și protecția mediului; |
| --- | --- |

96.

salută încheierea cu succes a alegerilor prezidențiale și parlamentare organizate în Taiwan la 14 ianuarie 2012; salută eforturile permanente depuse de Taiwan pentru menținerea păcii și a stabilității în regiunea Asia-Pacific; recunoaște progresul înregistrat în relațiile dintre părțile situate pe ambele laturi ale strâmtorii Taiwan, în special îmbunătățirea legăturilor economice, și remarcă faptul că legăturile economice mai strânse cu Taiwanul ar putea îmbunătăți accesul UE la piața chineză; solicită Comisiei și Consiliului ca, în conformitate cu Rezoluția referitoare la PESC, adoptată de Parlament în mai 2011, să ia măsuri concrete pentru a consolida relațiile economice dintre UE și Taiwan și pentru a facilita negocierea unui acord de cooperare economică între UE și Taiwan; își reiterează sprijinul ferm pentru participarea semnificativă a Taiwanului în organizații și activități internaționale relevante, printre care și Organizația Mondială a Sănătății; recunoaște că programul UE de eliminare a obligativității vizelor pentru cetățenii taiwanezi, intrat în vigoare în ianuarie 2011, s-a dovedit a fi reciproc avantajos; încurajează o cooperare mai strânsă între UE și Taiwan în domenii cum sunt comerțul, cercetarea, cultura, educația și protecția mediului;

| 97. | invită UE să atragă atenția asupra gravelor încălcări ale drepturilor omului, asupra crimelor în masă și tratamentului inuman din lagărele de muncă forțată și închisorile politice din Coreea de Nord și să ofere sprijin victimelor unor astfel de încălcări; |
| --- | --- |

97.

invită UE să atragă atenția asupra gravelor încălcări ale drepturilor omului, asupra crimelor în masă și tratamentului inuman din lagărele de muncă forțată și închisorile politice din Coreea de Nord și să ofere sprijin victimelor unor astfel de încălcări;

Parteneri multilaterali

Grupurile G-7, G-8 și G-20

| 98. | consideră că, având în vedere însemnătatea tot mai mare a țărilor BRICS și a altor economii emergente și în lumina sistemului multipolar de guvernanță mondială care se prefigurează, Grupul G-20 s-ar putea dovedi un for util și deosebit de potrivit pentru a ajunge la un consens integrator, bazat pe parteneriat și capabil să promoveze convergența, inclusiv în materie de reglementare; consideră, cu toate acestea, că grupul G-20 trebuie să își dovedească mai întâi valoarea prin transformarea concluziilor summitului în politici sustenabile, care să răspundă la principalele provocări actuale, nu în ultimul rând la problema controlului paradisurilor fiscale și la alte provocări și amenințări generate de criza financiară și economică mondială; observă, în această privință, potențialul grupului G-8 de a juca un rol în ajungerea la un consens înainte de reuniunile G-20; consideră că existența grupului G-8 ar trebui să fie valorificată la rândul său, pentru a încerca o apropiere față de Rusia, pentru a face față provocărilor comune în mod coordonat și eficient; |
| --- | --- |

98.

consideră că, având în vedere însemnătatea tot mai mare a țărilor BRICS și a altor economii emergente și în lumina sistemului multipolar de guvernanță mondială care se prefigurează, Grupul G-20 s-ar putea dovedi un for util și deosebit de potrivit pentru a ajunge la un consens integrator, bazat pe parteneriat și capabil să promoveze convergența, inclusiv în materie de reglementare; consideră, cu toate acestea, că grupul G-20 trebuie să își dovedească mai întâi valoarea prin transformarea concluziilor summitului în politici sustenabile, care să răspundă la principalele provocări actuale, nu în ultimul rând la problema controlului paradisurilor fiscale și la alte provocări și amenințări generate de criza financiară și economică mondială; observă, în această privință, potențialul grupului G-8 de a juca un rol în ajungerea la un consens înainte de reuniunile G-20; consideră că existența grupului G-8 ar trebui să fie valorificată la rândul său, pentru a încerca o apropiere față de Rusia, pentru a face față provocărilor comune în mod coordonat și eficient;

ONU

| 99. | cere UE ca, afirmând că multilateralismul efectiv reprezintă o piatră de unghiulară a politicii externe a UE, să își asume un rol conducător în ceea ce privește cooperarea internațională și să promoveze acțiunea la nivel mondial a comunității internaționale; încurajează UE să promoveze în continuare sinergiile în cadrul sistemului ONU, să acționeze ca element de legătură la ONU și să se implice la nivel mondial alături de organizațiile regionale și partenerii strategici; își exprimă sprijinul pentru continuarea reformării ONU; solicită UE să contribuie la buna gestiune financiară și la disciplina bugetară în raport cu resursele ONU: |
| --- | --- |

99.

cere UE ca, afirmând că multilateralismul efectiv reprezintă o piatră de unghiulară a politicii externe a UE, să își asume un rol conducător în ceea ce privește cooperarea internațională și să promoveze acțiunea la nivel mondial a comunității internaționale; încurajează UE să promoveze în continuare sinergiile în cadrul sistemului ONU, să acționeze ca element de legătură la ONU și să se implice la nivel mondial alături de organizațiile regionale și partenerii strategici; își exprimă sprijinul pentru continuarea reformării ONU; solicită UE să contribuie la buna gestiune financiară și la disciplina bugetară în raport cu resursele ONU:

| 100. | solicită, în consecință, UE să insiste asupra necesității unei reforme cuprinzătoare a Consiliului de Securitate al ONU, menită să-i consolideze legitimitatea, reprezentarea regională și eficiența; subliniază că un astfel de proces de reformă poate fi lansat în mod ireversibil de statele membre ale UE dacă, în conformitate cu obiectivele Tratatului de la Lisabona privind consolidarea politicii externe și a rolului UE în ceea ce privește pacea mondială și securitatea, acestea solicită un loc permanent al UE într-un CSONU extins și reformat; solicită VP/ÎR să ia de urgență inițiativa de a determina statele membre să dezvolte o poziție comună în acest sens; îndeamnă statele membre ca, până la adoptarea unei astfel de poziții comune, să convină și să instituie, în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, un sistem prin rotație, astfel ca UE să-i fie asigurat un loc permanent în Consiliul de Securitate; |
| --- | --- |

100.

solicită, în consecință, UE să insiste asupra necesității unei reforme cuprinzătoare a Consiliului de Securitate al ONU, menită să-i consolideze legitimitatea, reprezentarea regională și eficiența; subliniază că un astfel de proces de reformă poate fi lansat în mod ireversibil de statele membre ale UE dacă, în conformitate cu obiectivele Tratatului de la Lisabona privind consolidarea politicii externe și a rolului UE în ceea ce privește pacea mondială și securitatea, acestea solicită un loc permanent al UE într-un CSONU extins și reformat; solicită VP/ÎR să ia de urgență inițiativa de a determina statele membre să dezvolte o poziție comună în acest sens; îndeamnă statele membre ca, până la adoptarea unei astfel de poziții comune, să convină și să instituie, în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, un sistem prin rotație, astfel ca UE să-i fie asigurat un loc permanent în Consiliul de Securitate;

| 101. | consideră că este important ca Rezoluția Adunării Generale a ONU privind participarea UE la lucrările acestei adunări să fie pusă în aplicare integral și ca UE să acționeze și să obțină rezultate într-o manieră coordonată și promptă privind chestiunile de fond; solicită UE să îmbunătățească coordonarea pozițiilor și intereselor statelor membre ale UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU; salută stabilirea priorităților UE la ONU pe termen mediu și cere consultarea regulată a Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului European în ceea ce privește revizuirea anuală și implementarea acestora; insistă asupra faptului că este necesară o diplomație publică mai fermă în ceea ce privește chestiunile legate de ONU și că rolul UE în plan global trebuie să fie comunicat într-un mod mai eficient publicului european; |
| --- | --- |

101.

consideră că este important ca Rezoluția Adunării Generale a ONU privind participarea UE la lucrările acestei adunări să fie pusă în aplicare integral și ca UE să acționeze și să obțină rezultate într-o manieră coordonată și promptă privind chestiunile de fond; solicită UE să îmbunătățească coordonarea pozițiilor și intereselor statelor membre ale UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU; salută stabilirea priorităților UE la ONU pe termen mediu și cere consultarea regulată a Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului European în ceea ce privește revizuirea anuală și implementarea acestora; insistă asupra faptului că este necesară o diplomație publică mai fermă în ceea ce privește chestiunile legate de ONU și că rolul UE în plan global trebuie să fie comunicat într-un mod mai eficient publicului european;

| 102. | crede cu fermitate în necesitatea de a construi parteneriate în domeniile prevenirii conflictelor, gestionării crizelor civile și militare și instaurării păcii și, în acest sens, de a mări caracterul operațional al Comitetului de coordonare UE-ONU în contextul gestionării crizelor; invită UE și statele sale membre să înregistreze în continuare progrese în ceea ce privește operaționalizarea principiului „responsabilitatea de a proteja” și să colaboreze cu partenerii ONU pentru a se asigura că acest concept devine o parte a acțiunilor de prevenire și reconstrucție post-conflict; solicită elaborarea la nivel interinstituțional a unui „Consens privind responsabilitatea de a proteja și o politică comună de prevenire a conflictelor”, în paralel cu „Consensul privind ajutorul umanitar” și „Consensul pentru dezvoltare” deja existente, care ar putea asigura o mai mare consecvență a UE în aceste domenii în cadrul forurilor ONU; |
| --- | --- |

102.

crede cu fermitate în necesitatea de a construi parteneriate în domeniile prevenirii conflictelor, gestionării crizelor civile și militare și instaurării păcii și, în acest sens, de a mări caracterul operațional al Comitetului de coordonare UE-ONU în contextul gestionării crizelor; invită UE și statele sale membre să înregistreze în continuare progrese în ceea ce privește operaționalizarea principiului „responsabilitatea de a proteja” și să colaboreze cu partenerii ONU pentru a se asigura că acest concept devine o parte a acțiunilor de prevenire și reconstrucție post-conflict; solicită elaborarea la nivel interinstituțional a unui „Consens privind responsabilitatea de a proteja și o politică comună de prevenire a conflictelor”, în paralel cu „Consensul privind ajutorul umanitar” și „Consensul pentru dezvoltare” deja existente, care ar putea asigura o mai mare consecvență a UE în aceste domenii în cadrul forurilor ONU;

| 103. | amintește că abordarea cuprinzătoare a punerii în aplicare de către UE a Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, adoptate de Consiliul Uniunii Europene la 1 decembrie 2008, recunoaște legăturile profunde dintre pace, securitate, dezvoltare și egalitatea de gen și ar trebui să constituie o piatră de temelie a PESC; subliniază că UE a solicitat cu consecvență implementarea integrală a agendei privind femeile, pacea și securitatea, prevăzută în Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU și consolidate ulterior prin adoptarea Rezoluțiilor 1888 și 1889 (2009), precum și a Rezoluției 1960 (2010) ale Consiliului de Securitate al ONU, și în special necesitatea de a combate violența împotriva femeilor în situații de conflict și promovarea participării acestora la edificarea păcii; invită statele membre care nu au adoptat încă planuri naționale de acțiune cu privire la femei, pace și securitate să adopte astfel de planuri și subliniază că acestea ar trebui să se bazeze pe standarde uniforme minime europene în ceea ce privește obiectivele, implementarea și monitorizarea lor pe tot cuprinsul UE; |
| --- | --- |

103.

amintește că abordarea cuprinzătoare a punerii în aplicare de către UE a Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, adoptate de Consiliul Uniunii Europene la 1 decembrie 2008, recunoaște legăturile profunde dintre pace, securitate, dezvoltare și egalitatea de gen și ar trebui să constituie o piatră de temelie a PESC; subliniază că UE a solicitat cu consecvență implementarea integrală a agendei privind femeile, pacea și securitatea, prevăzută în Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU și consolidate ulterior prin adoptarea Rezoluțiilor 1888 și 1889 (2009), precum și a Rezoluției 1960 (2010) ale Consiliului de Securitate al ONU, și în special necesitatea de a combate violența împotriva femeilor în situații de conflict și promovarea participării acestora la edificarea păcii; invită statele membre care nu au adoptat încă planuri naționale de acțiune cu privire la femei, pace și securitate să adopte astfel de planuri și subliniază că acestea ar trebui să se bazeze pe standarde uniforme minime europene în ceea ce privește obiectivele, implementarea și monitorizarea lor pe tot cuprinsul UE;

| 104. | subliniază necesitatea de a dezvolta orientări și capacități de mediere mai eficace, prin colaborare între capacitățile de mediere ale UE și ONU, pentru a furniza, la timp și în mod coordonat, resurse adecvate pentru mediere, inclusiv prin asigurarea participării femeilor la aceste procese; consideră că este esențial ca punerea în aplicare a politicii UE în domeniul drepturilor omului să dezvolte capacitatea Consiliului ONU pentru drepturile omului de a se ocupa de situațiile grave și urgente din acest domeniu, de a consolida procesul de monitorizare a punerii în aplicare a recomandărilor procedurilor speciale și de a aprofunda procesul raportului periodic universal; insistă asupra necesității ca UE să acorde în continuare sprijin Curții Penale Internaționale, cu obiectivul de a contribui la protecția efectivă a drepturilor omului și la combaterea impunității; |
| --- | --- |

104.

subliniază necesitatea de a dezvolta orientări și capacități de mediere mai eficace, prin colaborare între capacitățile de mediere ale UE și ONU, pentru a furniza, la timp și în mod coordonat, resurse adecvate pentru mediere, inclusiv prin asigurarea participării femeilor la aceste procese; consideră că este esențial ca punerea în aplicare a politicii UE în domeniul drepturilor omului să dezvolte capacitatea Consiliului ONU pentru drepturile omului de a se ocupa de situațiile grave și urgente din acest domeniu, de a consolida procesul de monitorizare a punerii în aplicare a recomandărilor procedurilor speciale și de a aprofunda procesul raportului periodic universal; insistă asupra necesității ca UE să acorde în continuare sprijin Curții Penale Internaționale, cu obiectivul de a contribui la protecția efectivă a drepturilor omului și la combaterea impunității;

| 105. | invită VP/ÎR UE și Consiliul ca, în contextul negocierilor purtate la ONU în legătură cu Tratatul privind comerțul cu arme (ATT), să pledeze pentru cele mai înalte standarde de protejare a legislației internaționale în materia drepturilor omului și a drepturilor umanitare internaționale, prin stabilirea unor standarde care să le depășească pe cele convenite deja la nivelul UE și care să fie consacrate în poziția comună a UE privind exportul de arme; subliniază, așadar, că statele membre ale UE părți la negociere trebuie să se abțină de la acceptarea unor standarde inferioare care, fără îndoială, ar periclita succesul și eficiența ATT; |
| --- | --- |

105.

invită VP/ÎR UE și Consiliul ca, în contextul negocierilor purtate la ONU în legătură cu Tratatul privind comerțul cu arme (ATT), să pledeze pentru cele mai înalte standarde de protejare a legislației internaționale în materia drepturilor omului și a drepturilor umanitare internaționale, prin stabilirea unor standarde care să le depășească pe cele convenite deja la nivelul UE și care să fie consacrate în poziția comună a UE privind exportul de arme; subliniază, așadar, că statele membre ale UE părți la negociere trebuie să se abțină de la acceptarea unor standarde inferioare care, fără îndoială, ar periclita succesul și eficiența ATT;

UE-NATO

| 106. | salută angajamentele asumate de UE și NATO de a-și consolida parteneriatul strategic, reconfirmate de Alianță în noul său concept strategic și la summitul de la Chicago și subliniază progresele înregistrate în ceea ce privește cooperarea practică din cadrul operațiunilor; observă că actuala criză economică mondială și europeană a stimulat eforturile de a depista mai multe capabilități operaționale eficiente și necesare de urgență în NATO și UE; prin urmare, solicită VP/ÎR să fie mai proactiv în promovarea altor propuneri concrete pentru îmbunătățirea cooperării de la organizație la organizație, inclusiv prin intermediul Agenției Europene de Apărare (având la bază principii directoare ca apărarea inteligentă, comasarea și utilizarea în comun a resurselor și o abordare cuprinzătoare, bazată pe complementaritatea inițiativelor); solicită o soluție politică urgentă pentru blocajul cooperării în cadrul acordului „Berlin Plus”, care blochează perspectivele de cooperare mai eficientă a celor două organizații; |
| --- | --- |

106.

salută angajamentele asumate de UE și NATO de a-și consolida parteneriatul strategic, reconfirmate de Alianță în noul său concept strategic și la summitul de la Chicago și subliniază progresele înregistrate în ceea ce privește cooperarea practică din cadrul operațiunilor; observă că actuala criză economică mondială și europeană a stimulat eforturile de a depista mai multe capabilități operaționale eficiente și necesare de urgență în NATO și UE; prin urmare, solicită VP/ÎR să fie mai proactiv în promovarea altor propuneri concrete pentru îmbunătățirea cooperării de la organizație la organizație, inclusiv prin intermediul Agenției Europene de Apărare (având la bază principii directoare ca apărarea inteligentă, comasarea și utilizarea în comun a resurselor și o abordare cuprinzătoare, bazată pe complementaritatea inițiativelor); solicită o soluție politică urgentă pentru blocajul cooperării în cadrul acordului „Berlin Plus”, care blochează perspectivele de cooperare mai eficientă a celor două organizații;

Consiliul Europei

| 107. | îndeamnă statele membre să-și respecte obligația de a încheia rapid negocierile privind aderarea UE la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO); subliniază importanța standardelor, a procedurilor de monitorizare și a concluziilor Consiliului Europei ca o contribuție majoră la evaluarea progreselor înregistrate de țările vecine în realizarea reformelor democratice; |
| --- | --- |

107.

îndeamnă statele membre să-și respecte obligația de a încheia rapid negocierile privind aderarea UE la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO); subliniază importanța standardelor, a procedurilor de monitorizare și a concluziilor Consiliului Europei ca o contribuție majoră la evaluarea progreselor înregistrate de țările vecine în realizarea reformelor democratice;

| 108. | subliniază faptul că aderarea UE la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) este o șansă istorică de a consfinți drepturile omului ca fiind deopotrivă o valoare centrală a UE și o bază comună pentru relațiile sale cu țările terțe și speră că acest proces va continua fără întârzieri inutile; reafirmă că aderarea UE la CEDO constituie o realizare semnificativă consolidarea în continuare a protecției drepturilor omului în Europa; |
| --- | --- |

108.

subliniază faptul că aderarea UE la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) este o șansă istorică de a consfinți drepturile omului ca fiind deopotrivă o valoare centrală a UE și o bază comună pentru relațiile sale cu țările terțe și speră că acest proces va continua fără întârzieri inutile; reafirmă că aderarea UE la CEDO constituie o realizare semnificativă consolidarea în continuare a protecției drepturilor omului în Europa;

OSCE

| 109. | sprijină dialogul privind reforma Organizației pentru Securitate și cooperare în Europa (OSCE), cu condiția ca acesta să nu se realizeze cu prețul slăbirii instituțiilor și a mecanismelor existente sau cu prețul afectării independenței lor; subliniază necesitatea menținerii unui echilibru între cele trei dimensiuni ale OSCE, dezvoltându-le în mod coerent și în profunzime, pe baza a ceea ce s-a realizat deja; subliniază, de asemenea, faptul că amenințările și provocările legate de securitate trebuie instrumentate prin toate cele trei dimensiuni, dacă se dorește ca acțiunea să fie cu adevărat eficientă; solicită OSCE să își consolideze în continuare capacitatea de a asigura respectarea și implementarea principiilor și angajamentelor asumate de statele participante, pe toate cele trei dimensiuni, printre altele prin îmbunătățirea mecanismelor de monitorizare; |
| --- | --- |

109.

sprijină dialogul privind reforma Organizației pentru Securitate și cooperare în Europa (OSCE), cu condiția ca acesta să nu se realizeze cu prețul slăbirii instituțiilor și a mecanismelor existente sau cu prețul afectării independenței lor; subliniază necesitatea menținerii unui echilibru între cele trei dimensiuni ale OSCE, dezvoltându-le în mod coerent și în profunzime, pe baza a ceea ce s-a realizat deja; subliniază, de asemenea, faptul că amenințările și provocările legate de securitate trebuie instrumentate prin toate cele trei dimensiuni, dacă se dorește ca acțiunea să fie cu adevărat eficientă; solicită OSCE să își consolideze în continuare capacitatea de a asigura respectarea și implementarea principiilor și angajamentelor asumate de statele participante, pe toate cele trei dimensiuni, printre altele prin îmbunătățirea mecanismelor de monitorizare;

Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG)

| 110. | se așteaptă ca UE să dezvolte un parteneriat strategic real cu Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG), inclusiv un dialog deschis, regulat și constructiv și o cooperare structurată în ceea ce privește drepturile omului și democrație, precum și procesul de tranziție și gestionarea crizelor din vecinătatea sudică; reiterează, în sprijinul acestui obiectiv, că SEAE ar trebui să dedice mai multe resurse umane regiunii și să deschidă delegații în principalele țări ale CCG; subliniază că, în politicile sale pentru această regiune, UE nu mai poate continua să ignore drepturile omului, drepturile femeilor, statul de drept și aspirațiile democratice ale popoarelor din țările CCG, din Bahrain până în Arabia Saudită; |
| --- | --- |

110.

se așteaptă ca UE să dezvolte un parteneriat strategic real cu Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG), inclusiv un dialog deschis, regulat și constructiv și o cooperare structurată în ceea ce privește drepturile omului și democrație, precum și procesul de tranziție și gestionarea crizelor din vecinătatea sudică; reiterează, în sprijinul acestui obiectiv, că SEAE ar trebui să dedice mai multe resurse umane regiunii și să deschidă delegații în principalele țări ale CCG; subliniază că, în politicile sale pentru această regiune, UE nu mai poate continua să ignore drepturile omului, drepturile femeilor, statul de drept și aspirațiile democratice ale popoarelor din țările CCG, din Bahrain până în Arabia Saudită;

Liga Arabă

| 111. | recunoaște rolul din ce în ce mai important pe care îl joacă organizațiile regionale, în special Liga Arabă, dar și Organizația Conferinței Islamice și Organizația pentru cooperare economică, și invită UE să consolideze cooperarea, în special în ceea ce privește chestiunile legate de procesele de tranziție și de gestionare a crizelor în vecinătatea sudică; salută eforturile UE de sprijinire a Ligii Arabe în procesul său de integrare; |
| --- | --- |

111.

recunoaște rolul din ce în ce mai important pe care îl joacă organizațiile regionale, în special Liga Arabă, dar și Organizația Conferinței Islamice și Organizația pentru cooperare economică, și invită UE să consolideze cooperarea, în special în ceea ce privește chestiunile legate de procesele de tranziție și de gestionare a crizelor în vecinătatea sudică; salută eforturile UE de sprijinire a Ligii Arabe în procesul său de integrare;

Priorități tematice ale PESC

Politica de securitate și apărare comună

| 112. | subliniază că acțiunile PSAC ar trebui integrate într-o politică amplă care să vizeze țări și regiuni aflate în criză în cazurile în care valorile și interesele strategice ale UE sunt în joc și în care operațiunile PSAC ar aduce o valoare adăugată reală în termeni de promovare a păcii, a stabilității și a statului de drept; subliniază, de asemenea, necesitatea existenței unui proces de învățare din experiență, care să evalueze mai exact implementarea cu succes a fiecărei operațiuni și impactul acesteia pe termen lung la fața locului; |
| --- | --- |

112.

subliniază că acțiunile PSAC ar trebui integrate într-o politică amplă care să vizeze țări și regiuni aflate în criză în cazurile în care valorile și interesele strategice ale UE sunt în joc și în care operațiunile PSAC ar aduce o valoare adăugată reală în termeni de promovare a păcii, a stabilității și a statului de drept; subliniază, de asemenea, necesitatea existenței unui proces de învățare din experiență, care să evalueze mai exact implementarea cu succes a fiecărei operațiuni și impactul acesteia pe termen lung la fața locului;

| 113. | reiterează solicitarea adresată VP/ÎR, Consiliului și statelor membre de a aborda numeroasele probleme care afectează cooperarea civilă și militară, de la lipsa de personal calificat, la lipsa de echipament și dezechilibre; cere, în special, personal în domeniile justiției, administrației civile, vămilor, dialogului, reconcilierii și medierii, astfel încât misiunilor PESAC să li se asigure un număr suficient de specialiști, corespunzător calificați; solicită ca VP/ÎR să prezinte propuneri specifice pentru remedierea acestei probleme a insuficienței personalului, în special în domeniul gestionării crizelor civile, al prevenirii conflictelor, al reconstrucției post-criză și în sectoarele descrise mai sus; |
| --- | --- |

113.

reiterează solicitarea adresată VP/ÎR, Consiliului și statelor membre de a aborda numeroasele probleme care afectează cooperarea civilă și militară, de la lipsa de personal calificat, la lipsa de echipament și dezechilibre; cere, în special, personal în domeniile justiției, administrației civile, vămilor, dialogului, reconcilierii și medierii, astfel încât misiunilor PESAC să li se asigure un număr suficient de specialiști, corespunzător calificați; solicită ca VP/ÎR să prezinte propuneri specifice pentru remedierea acestei probleme a insuficienței personalului, în special în domeniul gestionării crizelor civile, al prevenirii conflictelor, al reconstrucției post-criză și în sectoarele descrise mai sus;

| 114. | salută solicitările privind punerea și utilizarea în comun în mai mare măsură a capabilităților militare importante, îmbunătățirea capacităților de planificare și desfășurare a misiunilor și operațiilor și integrarea misiunilor și operațiilor civile și militare; subliniază necesitatea îmbunătățirii continue a performanței misiunilor și operațiilor PSAC, inclusiv prin evaluarea rezultatelor, printr-o analiză comparativă, prin evaluarea impactului, prin identificarea și punerea în aplicare a învățămintelor desprinse și prin dezvoltarea de bune practici pentru o acțiune PSAC eficace și eficientă; regretă, însă, constrângerile politice în domeniul cooperării, care împiedică uneori aplicarea bunelor practici pentru crearea de sinergii; |
| --- | --- |

114.

salută solicitările privind punerea și utilizarea în comun în mai mare măsură a capabilităților militare importante, îmbunătățirea capacităților de planificare și desfășurare a misiunilor și operațiilor și integrarea misiunilor și operațiilor civile și militare; subliniază necesitatea îmbunătățirii continue a performanței misiunilor și operațiilor PSAC, inclusiv prin evaluarea rezultatelor, printr-o analiză comparativă, prin evaluarea impactului, prin identificarea și punerea în aplicare a învățămintelor desprinse și prin dezvoltarea de bune practici pentru o acțiune PSAC eficace și eficientă; regretă, însă, constrângerile politice în domeniul cooperării, care împiedică uneori aplicarea bunelor practici pentru crearea de sinergii;

Comerțul cu armament

| 115. | amintește că statele membre ale UE sunt răspunzătoare pentru mai mult de o treime dintre exporturile mondiale de arme; îndeamnă statele membre ale UE să respecte nu doar cele opt criterii ale poziției comune 2008/944/PESC (Codul de conduită al UE privind exportul de arme), ci și principiile UE în materie de politică de dezvoltare; solicită transferul către UE al competenței în ceea ce privește normele care reglementează exporturile de arme; amintește statelor membre că țările în curs de dezvoltare ar trebui să investească resursele financiare în primul rând în dezvoltare socială și economică durabilă, democrație, drepturile omului și statul de drept; îndeamnă VP/ÎR și statele membre să profite de actuala revizuire a poziției comune a UE 2008/944/PESC pentru a consolida implementarea și monitorizarea criteriilor UE aplicabile exportului de arme; regretă profund eșecul negocierilor ONU dedicate Tratatului privind comerțul cu arme (ATT) la nivel global; îndeamnă VP/ÎR și statele membre să facă presiuni urgente asupra acelor țări care se opun încheierii unui ATT solid la nivel mondial; solicită unATT mondial și să promoveze un ATT solid și robust, care să oblige statele semnatare să refuze orice export de arme și de muniție, dacă există un risc major ca armele să fie folosite pentru a comite sau a facilita încălcări grave ale legislației internaționale în materia drepturilor omului și a drepturilor umanitare internaționale, printre care genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război; |
| --- | --- |

115.

amintește că statele membre ale UE sunt răspunzătoare pentru mai mult de o treime dintre exporturile mondiale de arme; îndeamnă statele membre ale UE să respecte nu doar cele opt criterii ale poziției comune 2008/944/PESC (Codul de conduită al UE privind exportul de arme), ci și principiile UE în materie de politică de dezvoltare; solicită transferul către UE al competenței în ceea ce privește normele care reglementează exporturile de arme; amintește statelor membre că țările în curs de dezvoltare ar trebui să investească resursele financiare în primul rând în dezvoltare socială și economică durabilă, democrație, drepturile omului și statul de drept; îndeamnă VP/ÎR și statele membre să profite de actuala revizuire a poziției comune a UE 2008/944/PESC pentru a consolida implementarea și monitorizarea criteriilor UE aplicabile exportului de arme; regretă profund eșecul negocierilor ONU dedicate Tratatului privind comerțul cu arme (ATT) la nivel global; îndeamnă VP/ÎR și statele membre să facă presiuni urgente asupra acelor țări care se opun încheierii unui ATT solid la nivel mondial; solicită unATT mondial și să promoveze un ATT solid și robust, care să oblige statele semnatare să refuze orice export de arme și de muniție, dacă există un risc major ca armele să fie folosite pentru a comite sau a facilita încălcări grave ale legislației internaționale în materia drepturilor omului și a drepturilor umanitare internaționale, printre care genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război;

Prevenirea conflictelor și consolidarea păcii

| 116. | solicită ca VP/ÎR să prezinte propuneri pentru creșterea capacităților de prevenire a conflictelor și de edificare a păcii ale SEAE, cu trimitere specială la programul Gothenburg, și pentru continuarea extinderii capacității UE de prevenire a conflictelor și de a oferi instrumente de mediere, dialog și reconciliere, alături de capacitatea sa de gestionare a crizelor care beneficiază de mai multe resurse; solicită în mod prioritar ca politicile UE în domeniul prevenirii conflictelor și consolidării păcii să fie evaluate pentru ca VP/ÎR să prezinte Parlamentului un raport privind propunerile de consolidare a capacității externe și de răspuns a Uniunii în acest domeniu; salută propunerea Comisiei și a SEAE de a introduce în bugetul SEAE pentru 2013 o linie bugetară finanțată cu 500 000 EUR pentru serviciile de prevenire a conflictelor și sprijin pentru mediere, ca urmare a finalizării cu succes la sfârșitul acestui an a unei acțiuni pregătitoare propusă de Parlament; invită VP/ÎR să consolideze participarea femeilor în mecanismele de prevenire a conflictelor, mediere, dialog și reconciliere, precum și construcție a păcii; |
| --- | --- |

116.

solicită ca VP/ÎR să prezinte propuneri pentru creșterea capacităților de prevenire a conflictelor și de edificare a păcii ale SEAE, cu trimitere specială la programul Gothenburg, și pentru continuarea extinderii capacității UE de prevenire a conflictelor și de a oferi instrumente de mediere, dialog și reconciliere, alături de capacitatea sa de gestionare a crizelor care beneficiază de mai multe resurse; solicită în mod prioritar ca politicile UE în domeniul prevenirii conflictelor și consolidării păcii să fie evaluate pentru ca VP/ÎR să prezinte Parlamentului un raport privind propunerile de consolidare a capacității externe și de răspuns a Uniunii în acest domeniu; salută propunerea Comisiei și a SEAE de a introduce în bugetul SEAE pentru 2013 o linie bugetară finanțată cu 500 000 EUR pentru serviciile de prevenire a conflictelor și sprijin pentru mediere, ca urmare a finalizării cu succes la sfârșitul acestui an a unei acțiuni pregătitoare propusă de Parlament; invită VP/ÎR să consolideze participarea femeilor în mecanismele de prevenire a conflictelor, mediere, dialog și reconciliere, precum și construcție a păcii;

| 117. | consideră că propunerea de înființare a unui Institut european pentru pace autonom sau semi-autonom având legături strânse cu UE este o idee promițătoare, care ar putea contribui la consolidarea instrumentelor de prevenire a conflictelor și de mediere în Europa; solicită ca acest institut să funcționeze în baza unui mandat clar definit, care să evite suprapunerile cu organizațiile guvernamentale și non-guvernamentale existente și care să se axeze pe diplomația informală de mediere și transferul de cunoștințe dintre UE și actorii independenți de mediere; așteaptă cu interes rezultatele proiectului pilot legat de Institutul european pentru pace lansat în acest an; se așteaptă să fie implicat pe deplin în discuțiile vizând posibila înființare a unui astfel de institut; |
| --- | --- |

117.

consideră că propunerea de înființare a unui Institut european pentru pace autonom sau semi-autonom având legături strânse cu UE este o idee promițătoare, care ar putea contribui la consolidarea instrumentelor de prevenire a conflictelor și de mediere în Europa; solicită ca acest institut să funcționeze în baza unui mandat clar definit, care să evite suprapunerile cu organizațiile guvernamentale și non-guvernamentale existente și care să se axeze pe diplomația informală de mediere și transferul de cunoștințe dintre UE și actorii independenți de mediere; așteaptă cu interes rezultatele proiectului pilot legat de Institutul european pentru pace lansat în acest an; se așteaptă să fie implicat pe deplin în discuțiile vizând posibila înființare a unui astfel de institut;

Sancțiuni și măsuri restrictive

| 118. | consideră că UE ar trebui să dezvolte o politică mai coerentă în ceea ce privește impunerea și ridicarea sancțiunilor și măsurilor restrictive în relațiile cu regimurile autoritare; |
| --- | --- |

118.

consideră că UE ar trebui să dezvolte o politică mai coerentă în ceea ce privește impunerea și ridicarea sancțiunilor și măsurilor restrictive în relațiile cu regimurile autoritare;

Neproliferarea și dezarmarea

| 119. | solicită VP/ÎR să analizeze eficiența cu care UE a abordat amenințările reprezentate de armele chimice, biologice, radiologice și nucleare după un deceniu de la adoptarea Strategiei din 2003 împotriva proliferării armelor de distrugere în masă și având în vedere expirarea prelungirii termenului de punere în aplicare a noilor linii de acțiune din 2008, cu scopul de a raporta Parlamentului cu privire la propunerile de consolidare a capacității UE în acest domeniu de politică; |
| --- | --- |

119.

solicită VP/ÎR să analizeze eficiența cu care UE a abordat amenințările reprezentate de armele chimice, biologice, radiologice și nucleare după un deceniu de la adoptarea Strategiei din 2003 împotriva proliferării armelor de distrugere în masă și având în vedere expirarea prelungirii termenului de punere în aplicare a noilor linii de acțiune din 2008, cu scopul de a raporta Parlamentului cu privire la propunerile de consolidare a capacității UE în acest domeniu de politică;

| 120. | solicită VP/ÎR să analizeze eficacitatea cu care Uniunea Europeană a abordat amenințările reprezentate de proliferarea armamentului ușor și a armelor de calibru mic (SALW), și a altor arme convenționale, precum și alte chestiuni legate de dezarmare într-un sens mai larg de la adoptarea Strategiei privind armamentul ușor și armele de calibru mic din 2005 și a altor cadre politice pertinente, inclusiv poziția comună a UE din 2003 privind brokerajul cu armament și embargourile UE asupra armelor, cu scopul de a raporta Parlamentului cu privire la propunerile de consolidare a capacității UE în acest domeniu de politică; |
| --- | --- |

120.

solicită VP/ÎR să analizeze eficacitatea cu care Uniunea Europeană a abordat amenințările reprezentate de proliferarea armamentului ușor și a armelor de calibru mic (SALW), și a altor arme convenționale, precum și alte chestiuni legate de dezarmare într-un sens mai larg de la adoptarea Strategiei privind armamentul ușor și armele de calibru mic din 2005 și a altor cadre politice pertinente, inclusiv poziția comună a UE din 2003 privind brokerajul cu armament și embargourile UE asupra armelor, cu scopul de a raporta Parlamentului cu privire la propunerile de consolidare a capacității UE în acest domeniu de politică;

Agenția Europeană de Apărare

| 121. | reiterează solicitarea adresată statelor membre de a intensifica cooperarea europeană în domeniul apărării, care reprezintă singura modalitate fezabilă prin care forțele militare europene își pot menține credibilitatea și caracterul operațional în contextul diminuării bugetelor apărării; constată progresele înregistrate în coordonarea și utilizarea în comun a resurselor de către UE și în apărarea inteligentă a NATO și consideră că este esențial ca cele două organizații să realizeze sinergii suplimentare; subliniază necesitatea de a face progrese suplimentare în comasarea și utilizarea în comun a resurselor, precum și potențialul de sinergii în cercetarea, dezvoltarea și cooperarea industrială în domeniul apărării la nivelul Uniunii; salută inițiativele de cooperare consolidată în acest domeniu, precum inițiativa Weimar plus; |
| --- | --- |

121.

reiterează solicitarea adresată statelor membre de a intensifica cooperarea europeană în domeniul apărării, care reprezintă singura modalitate fezabilă prin care forțele militare europene își pot menține credibilitatea și caracterul operațional în contextul diminuării bugetelor apărării; constată progresele înregistrate în coordonarea și utilizarea în comun a resurselor de către UE și în apărarea inteligentă a NATO și consideră că este esențial ca cele două organizații să realizeze sinergii suplimentare; subliniază necesitatea de a face progrese suplimentare în comasarea și utilizarea în comun a resurselor, precum și potențialul de sinergii în cercetarea, dezvoltarea și cooperarea industrială în domeniul apărării la nivelul Uniunii; salută inițiativele de cooperare consolidată în acest domeniu, precum inițiativa Weimar plus;

| 122. | reamintește, în acest context, rolul esențial al Agenției Europene de Apărare (AEA) în ceea ce privește elaborarea și implementarea unei politici UE în materie de capabilități și armament; solicită, prin urmare, Consiliului să consolideze caracterul instituțional al AEA și să îi permită să se dezvolte la întregul său potențial, în conformitate cu articolul 42 alineatul (3) și cu articolul 45 din TUE; |
| --- | --- |

122.

reamintește, în acest context, rolul esențial al Agenției Europene de Apărare (AEA) în ceea ce privește elaborarea și implementarea unei politici UE în materie de capabilități și armament; solicită, prin urmare, Consiliului să consolideze caracterul instituțional al AEA și să îi permită să se dezvolte la întregul său potențial, în conformitate cu articolul 42 alineatul (3) și cu articolul 45 din TUE;

| 123. | îndeamnă Consiliul și statele membre să furnizeze AEA finanțare adecvată pentru toată gama de misiuni și sarcini derulate de Agenție; consideră că metoda optimă pentru realizarea acestui lucru ar fi finanțarea cheltuielilor cu personalul și a cheltuielilor de funcționare ale Agenției din bugetul Uniunii Europene, începând cu cadrul financiar multianual viitor; invită, în acest scop, VP/ÎR să prezinte propunerile necesare; |
| --- | --- |

123.

îndeamnă Consiliul și statele membre să furnizeze AEA finanțare adecvată pentru toată gama de misiuni și sarcini derulate de Agenție; consideră că metoda optimă pentru realizarea acestui lucru ar fi finanțarea cheltuielilor cu personalul și a cheltuielilor de funcționare ale Agenției din bugetul Uniunii Europene, începând cu cadrul financiar multianual viitor; invită, în acest scop, VP/ÎR să prezinte propunerile necesare;

Securitatea energetică

| 124. | observă că articolul 194 din Tratatul de la Lisabona specifică faptul că UE are dreptul de a lua măsuri la nivel european pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie; subliniază, în acest sens, că pentru a mări securitatea energetică și, în același timp, pentru a consolida credibilitatea și eficacitatea PESC, reducerea dependenței față de țări terțe care nu împărtășesc sau acționează împotriva valorilor UE este de maximă importanță; consideră că diversificarea surselor de aprovizionare și a rutelor de tranzit și utilizarea sporită a surselor regenerabile și curate de energie și a rutelor de tranzit este o chestiune urgentă și esențială pentru UE, care este foarte dependentă de sursele externe de energie; constată că direcțiile principale pentru diversificare sunt Arctica, bazinul mediteranean și Coridorul sudic din Irak către Asia Centrală și Orientul Mijlociu și invită Comisia să acorde prioritate acestui tip de proiecte; este îngrijorat de întârzierile înregistrate în ceea ce privește finalizarea Coridorului sudic; subliniază nevoia de a asigura securitatea energetică prin diversitate energetică și evidențiază potențialul unui coridor complementar de gaz natural lichefiat (GNL) în Mediterana de Est ca sursă flexibilă de energie și ca stimulent pentru intensificarea concurenței pe piața internă a UE; consideră că UE ar trebui să ia măsurile necesare pentru ca una dintre actualele surse principale a importurilor – Rusia – să respecte normele pieței interne, reglementările celui de al treilea pachet legislativ în domeniul energiei și Tratatul privind Carta energiei; constată potențialul major de dezvoltare și interdependență care l-ar putea oferi rețelele inteligente transcontinentale de energie regenerabilă care leagă Europa și Africa; |
| --- | --- |

124.

observă că articolul 194 din Tratatul de la Lisabona specifică faptul că UE are dreptul de a lua măsuri la nivel european pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie; subliniază, în acest sens, că pentru a mări securitatea energetică și, în același timp, pentru a consolida credibilitatea și eficacitatea PESC, reducerea dependenței față de țări terțe care nu împărtășesc sau acționează împotriva valorilor UE este de maximă importanță; consideră că diversificarea surselor de aprovizionare și a rutelor de tranzit și utilizarea sporită a surselor regenerabile și curate de energie și a rutelor de tranzit este o chestiune urgentă și esențială pentru UE, care este foarte dependentă de sursele externe de energie; constată că direcțiile principale pentru diversificare sunt Arctica, bazinul mediteranean și Coridorul sudic din Irak către Asia Centrală și Orientul Mijlociu și invită Comisia să acorde prioritate acestui tip de proiecte; este îngrijorat de întârzierile înregistrate în ceea ce privește finalizarea Coridorului sudic; subliniază nevoia de a asigura securitatea energetică prin diversitate energetică și evidențiază potențialul unui coridor complementar de gaz natural lichefiat (GNL) în Mediterana de Est ca sursă flexibilă de energie și ca stimulent pentru intensificarea concurenței pe piața internă a UE; consideră că UE ar trebui să ia măsurile necesare pentru ca una dintre actualele surse principale a importurilor – Rusia – să respecte normele pieței interne, reglementările celui de al treilea pachet legislativ în domeniul energiei și Tratatul privind Carta energiei; constată potențialul major de dezvoltare și interdependență care l-ar putea oferi rețelele inteligente transcontinentale de energie regenerabilă care leagă Europa și Africa;

| 125. | observă că, în anul 2011, Comisia a propus crearea unui mecanism de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale încheiate în domeniul energiei între statele membre și țările terțe; consideră că schimburile de bune practici și sprijinul politic al Comisiei ar consolida, de asemenea, puterea de negociere a statelor membre; solicită VP/ÎR și Comisiei să prezinte periodic Parlamentului rapoarte privind constituirea și punerea în aplicare a mecanismului; solicită Comisiei să includă „o clauză de securitate energetică” în acordurile comerciale, de asociere și de parteneriat și cooperare cu țările producătoare și de tranzit, și anume un cod de conduită în eventualitatea perturbării condițiilor de aprovizionare sau a modificării unilaterale a acestora; |
| --- | --- |

125.

observă că, în anul 2011, Comisia a propus crearea unui mecanism de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale încheiate în domeniul energiei între statele membre și țările terțe; consideră că schimburile de bune practici și sprijinul politic al Comisiei ar consolida, de asemenea, puterea de negociere a statelor membre; solicită VP/ÎR și Comisiei să prezinte periodic Parlamentului rapoarte privind constituirea și punerea în aplicare a mecanismului; solicită Comisiei să includă „o clauză de securitate energetică” în acordurile comerciale, de asociere și de parteneriat și cooperare cu țările producătoare și de tranzit, și anume un cod de conduită în eventualitatea perturbării condițiilor de aprovizionare sau a modificării unilaterale a acestora;

Noi amenințări și provocări

| 126. | subliniază că un loc important în cadrul PESC trebuie să îl ocupe măsurile de combatere a noilor provocări la adresa stabilității și securității internaționale, printre care se numără schimbările climatice, criminalitatea și terorismul internațional, atacurile cibernetice, proliferarea armelor nucleare și de distrugere în masă, statele eșuate, pirateria și pandemiile; |
| --- | --- |

126.

subliniază că un loc important în cadrul PESC trebuie să îl ocupe măsurile de combatere a noilor provocări la adresa stabilității și securității internaționale, printre care se numără schimbările climatice, criminalitatea și terorismul internațional, atacurile cibernetice, proliferarea armelor nucleare și de distrugere în masă, statele eșuate, pirateria și pandemiile;

Dimensiunea externă a spațiului de libertate, securitate și justiție

| 127. | amintește că dimensiunea externă a spațiului de libertate, securitate și justiție trebuie să joace un rol important în cadrul PESC; subliniază necesitatea unei gestionări organizate a fluxului migratoriu, care să asigure cooperarea cu țările de origine și de tranzit; |
| --- | --- |

127.

amintește că dimensiunea externă a spațiului de libertate, securitate și justiție trebuie să joace un rol important în cadrul PESC; subliniază necesitatea unei gestionări organizate a fluxului migratoriu, care să asigure cooperarea cu țările de origine și de tranzit;

Dialogul cultural și religios

| 128. | consideră că promovarea dialogului și a înțelegerii între religii și culturi diferite ar trebui să facă parte integrantă din angajamentele externe ale UE față de țările și societățile terțe și, în special, din sprijinul acordat pentru soluționarea conflictelor și promovarea unei societăți democratice, favorabile incluziunii și tolerante; |
| --- | --- |

128.

consideră că promovarea dialogului și a înțelegerii între religii și culturi diferite ar trebui să facă parte integrantă din angajamentele externe ale UE față de țările și societățile terțe și, în special, din sprijinul acordat pentru soluționarea conflictelor și promovarea unei societăți democratice, favorabile incluziunii și tolerante;

*

* *

| 129. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, Președintelui în exercițiu al OSCE, Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Președintelui Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei și Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei. |
| --- | --- |

129.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, Președintelui în exercițiu al OSCE, Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Președintelui Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei și Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0227.

(3)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 51.

(4)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 454.

(5)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 470.

(6)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 472.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0126.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/99

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole

P7_TA(2012)0335

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2011/2291 (INI))

2013/C 353 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0418),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului,

| — | având în vedere Carta verde a Comisiei din 22 aprilie 2009 privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta verde a Comisiei din 22 aprilie 2009 privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2009)0163),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 iulie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 iulie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentului European din 5 februarie 2007 privind îmbunătățirea capacității de pescuit și a indicatorilor de efort în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2007)0039), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentului European din 5 februarie 2007 privind îmbunătățirea capacității de pescuit și a indicatorilor de efort în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2007)0039),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2011 privind o consultare referitoare la posibilitățile de pescuit (COM(2011)0298), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2011 privind o consultare referitoare la posibilitățile de pescuit (COM(2011)0298),

| — | având în vedere Raportul special nr. 12/2011 al Curții de Conturi Europene intitulat „Măsurile adoptate de UE au contribuit la adaptarea capacității flotelor la posibilitățile de pescuit disponibile?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 12/2011 al Curții de Conturi Europene intitulat „Măsurile adoptate de UE au contribuit la adaptarea capacității flotelor la posibilitățile de pescuit disponibile?”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind revizuirea anumitor restricții de acces din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (zona Shetland și zona de protecție a cambulei) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind revizuirea anumitor restricții de acces din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (zona Shetland și zona de protecție a cambulei) (1),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0225/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0225/2012),

| A. | întrucât acest raport al Comisiei confirmă încă o dată că politica actuală comună în domeniul pescuitului (PCP) nu și-a atins obiectivele în ceea ce privește conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole din UE și adaptarea capacității de pescuit actuale la resursele de pescuit disponibile; |
| --- | --- |

A.

întrucât acest raport al Comisiei confirmă încă o dată că politica actuală comună în domeniul pescuitului (PCP) nu și-a atins obiectivele în ceea ce privește conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole din UE și adaptarea capacității de pescuit actuale la resursele de pescuit disponibile;

| B. | întrucât peste 60 % din stocurile de pește din apele europene sunt pescuite peste nivelul producției maxime durabile și întrucât lipsesc datele științifice privind numeroase specii; |
| --- | --- |

B.

întrucât peste 60 % din stocurile de pește din apele europene sunt pescuite peste nivelul producției maxime durabile și întrucât lipsesc datele științifice privind numeroase specii;

| C. | întrucât sistemul de TAC și de cote s-a dovedit a fi, în sine, ineficient în ceea ce privește gestionarea durabilă a stocurilor de pește și întrucât planurile de gestionare pe termen lung (PGTL) reprezintă cheia unei gestionări durabile a stocurilor de pește; |
| --- | --- |

C.

întrucât sistemul de TAC și de cote s-a dovedit a fi, în sine, ineficient în ceea ce privește gestionarea durabilă a stocurilor de pește și întrucât planurile de gestionare pe termen lung (PGTL) reprezintă cheia unei gestionări durabile a stocurilor de pește;

| D. | întrucât faptul că uneori datele științifice lipsesc sau nu sunt fiabile și nivelul incertitudinii privind modelele de stabilire a acestor date constituie în continuare o problemă gravă în calea realizării unei gestionări durabile a multor stocuri de pește; |
| --- | --- |

D.

întrucât faptul că uneori datele științifice lipsesc sau nu sunt fiabile și nivelul incertitudinii privind modelele de stabilire a acestor date constituie în continuare o problemă gravă în calea realizării unei gestionări durabile a multor stocuri de pește;

| E. | întrucât populațiile de păsări marine și de foci care se dezvoltă cu repeziciune pun o presiune suplimentară asupra resurselor piscicole epuizate din anumite regiuni ale UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât populațiile de păsări marine și de foci care se dezvoltă cu repeziciune pun o presiune suplimentară asupra resurselor piscicole epuizate din anumite regiuni ale UE;

| F. | întrucât conservarea durabilă a resurselor piscicole este, de asemenea, afectată de schimbările climatice, inclusiv de încălzirea globală, și de efecte antropice precum poluarea; |
| --- | --- |

F.

întrucât conservarea durabilă a resurselor piscicole este, de asemenea, afectată de schimbările climatice, inclusiv de încălzirea globală, și de efecte antropice precum poluarea;

| G. | întrucât, în ultimii zece ani, în sectorul pescuitului din Europa s-a pierdut un număr semnificativ de locuri de muncă din cauza situației precare a stocurilor de pește, a creșterii costurilor de producție, a scăderii prețurilor ca urmare a importurilor mai ieftine și a progreselor tehnologice; întrucât progresele tehnologice au dus, totodată, la o creștere semnificativă a capacității de pescuit a flotelor în anumite cazuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ultimii zece ani, în sectorul pescuitului din Europa s-a pierdut un număr semnificativ de locuri de muncă din cauza situației precare a stocurilor de pește, a creșterii costurilor de producție, a scăderii prețurilor ca urmare a importurilor mai ieftine și a progreselor tehnologice; întrucât progresele tehnologice au dus, totodată, la o creștere semnificativă a capacității de pescuit a flotelor în anumite cazuri;

| H. | întrucât datele disponibile privind capacitatea reală a flotei de pescuit europene nu sunt destul de fiabile, deoarece dezvoltările tehnologice nu au fost luate în considerare și statele membre nu au raportat întotdeauna date corecte cu privire la capacitățile flotelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât datele disponibile privind capacitatea reală a flotei de pescuit europene nu sunt destul de fiabile, deoarece dezvoltările tehnologice nu au fost luate în considerare și statele membre nu au raportat întotdeauna date corecte cu privire la capacitățile flotelor;

| I. | întrucât revizuirea planificată a cadrelor de măsuri tehnice va constitui o parte importantă a legislației în ceea ce privește abordarea și gruparea măsurilor de conservare, |
| --- | --- |

I.

întrucât revizuirea planificată a cadrelor de măsuri tehnice va constitui o parte importantă a legislației în ceea ce privește abordarea și gruparea măsurilor de conservare,

| 1. | remarcă faptul că Comisia și-a respectat angajamentele conform Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului care obligă Comisia să raporteze Parlamentului și Consiliului cu privire la modul de aplicare a PCP în ceea ce privește capitolul II (Conservare și durabilitate) și capitolul III (Adaptarea capacității de pescuit) din regulamentul respectiv înainte de sfârșitul lui 2012; |
| --- | --- |

1.

remarcă faptul că Comisia și-a respectat angajamentele conform Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului care obligă Comisia să raporteze Parlamentului și Consiliului cu privire la modul de aplicare a PCP în ceea ce privește capitolul II (Conservare și durabilitate) și capitolul III (Adaptarea capacității de pescuit) din regulamentul respectiv înainte de sfârșitul lui 2012;

| 2. | remarcă faptul că, de asemenea, Comisia și-a respectat obligația conform aceluiași regulament de a raporta până la 31 decembrie 2011 cu privire la aranjamentul prevăzut la articolul 17 alineatul (2) în legătură cu restricțiile de pescuit aplicabile în zona de 12 mile marine de la baza țărmului; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că, de asemenea, Comisia și-a respectat obligația conform aceluiași regulament de a raporta până la 31 decembrie 2011 cu privire la aranjamentul prevăzut la articolul 17 alineatul (2) în legătură cu restricțiile de pescuit aplicabile în zona de 12 mile marine de la baza țărmului;

Conservare și durabilitate (Capitolul II)

| 3. | invită Comisia să asigure elaborarea unor planuri de gestionare pe termen lung pentru toate activitățile de pescuit comerciale din UE în cadrul unui regim de gestionare foarte descentralizat care să implice pe deplin toate părțile interesate; subliniază posibilitatea de a grupa activitățile piscicole în funcție de regiunile geografice de pescuit, prin regionalizarea politicii comune în domeniul pescuitului, întrucât atât particularitățile diferitelor mări europene, cât și situația pescuitului la scară mică din diferitele regiuni ar trebui luate în considerare pentru a alinia pe cât posibil măsurile de gestionare la situația reală cu care se confruntă diferitele flote; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să asigure elaborarea unor planuri de gestionare pe termen lung pentru toate activitățile de pescuit comerciale din UE în cadrul unui regim de gestionare foarte descentralizat care să implice pe deplin toate părțile interesate; subliniază posibilitatea de a grupa activitățile piscicole în funcție de regiunile geografice de pescuit, prin regionalizarea politicii comune în domeniul pescuitului, întrucât atât particularitățile diferitelor mări europene, cât și situația pescuitului la scară mică din diferitele regiuni ar trebui luate în considerare pentru a alinia pe cât posibil măsurile de gestionare la situația reală cu care se confruntă diferitele flote;

| 4. | invită Comisia să analizeze, în vederea conservării resurselor biologice și a asigurării unei sustenabilități pe termen lung a mediului, posibilitatea de a crea o rețea de zone închise în care să fie interzise toate activitățile de pescuit pentru o anumită perioadă de timp pentru a crește productivitatea peștelui și pentru a conserva resursele acvatice biologice și ecosistemul marin; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să analizeze, în vederea conservării resurselor biologice și a asigurării unei sustenabilități pe termen lung a mediului, posibilitatea de a crea o rețea de zone închise în care să fie interzise toate activitățile de pescuit pentru o anumită perioadă de timp pentru a crește productivitatea peștelui și pentru a conserva resursele acvatice biologice și ecosistemul marin;

| 5. | consideră că politicile avute în vedere ar trebui, ca parte a obiectivului de garantare a sustenabilității, să se concentreze pe viitorul sectorului pescuitului și, prin urmare, pe facilitarea intrării în acest sector a unor generații noi de pescari; |
| --- | --- |

5.

consideră că politicile avute în vedere ar trebui, ca parte a obiectivului de garantare a sustenabilității, să se concentreze pe viitorul sectorului pescuitului și, prin urmare, pe facilitarea intrării în acest sector a unor generații noi de pescari;

| 6. | invită Comisia, statele membre și consiliile consultative regionale (CCR) să recurgă în viitor la abordarea bazată pe ecosistem ca bază pentru toate PGTL; consideră că aceste planuri de gestionare ar trebui să constituie baza viitoarei PCP și să includă obiective clar definite care să stabilească reguli pentru stabilirea efortului de pescuit anual, având în vedere diferența dintre, pe de-o parte, dimensiunea actuală a stocurilor și structura activităților de pescuit și, pe de altă parte, obiectivul referitor la stocul-țintă, criteriile privind aruncarea înapoi în mare și controlul capturilor; îndeamnă Consiliul, în acest sens, să urmărească obiectivele PGTL fără excepție; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia, statele membre și consiliile consultative regionale (CCR) să recurgă în viitor la abordarea bazată pe ecosistem ca bază pentru toate PGTL; consideră că aceste planuri de gestionare ar trebui să constituie baza viitoarei PCP și să includă obiective clar definite care să stabilească reguli pentru stabilirea efortului de pescuit anual, având în vedere diferența dintre, pe de-o parte, dimensiunea actuală a stocurilor și structura activităților de pescuit și, pe de altă parte, obiectivul referitor la stocul-țintă, criteriile privind aruncarea înapoi în mare și controlul capturilor; îndeamnă Consiliul, în acest sens, să urmărească obiectivele PGTL fără excepție;

| 7. | își exprimă dezamăgirea cu privire la impasul interinstituțional actual legat de anumite propuneri de planuri multianuale, care are efecte mai largi asupra tuturor PGTL; |
| --- | --- |

7.

își exprimă dezamăgirea cu privire la impasul interinstituțional actual legat de anumite propuneri de planuri multianuale, care are efecte mai largi asupra tuturor PGTL;

| 8. | evidențiază necesitatea stabilirii unui echilibru între situația ecologică și situația economică și socială din fiecare pescărie, recunoscând că, în lipsa unor stocuri bogate de pește, sectorul pescuitului nu va fi rentabil și subliniază că este foarte important ca pescarii europeni să accepte regulile de control al exploatării și, prin urmare, solicită o participare la scară largă a reprezentanților CCR și a altor părți interesate relevante la elaborarea planurilor de gestionare; consideră că, pe viitor, aceste părți ar trebui să joace un rol mai important în acest proces; solicită, în acest sens, o regionalizare adecvată; propune ca CCR să trimită Comisiei un aviz obligatoriu cu privire la toate planurile de gestionare înainte ca acestea să fie propuse; |
| --- | --- |

8.

evidențiază necesitatea stabilirii unui echilibru între situația ecologică și situația economică și socială din fiecare pescărie, recunoscând că, în lipsa unor stocuri bogate de pește, sectorul pescuitului nu va fi rentabil și subliniază că este foarte important ca pescarii europeni să accepte regulile de control al exploatării și, prin urmare, solicită o participare la scară largă a reprezentanților CCR și a altor părți interesate relevante la elaborarea planurilor de gestionare; consideră că, pe viitor, aceste părți ar trebui să joace un rol mai important în acest proces; solicită, în acest sens, o regionalizare adecvată; propune ca CCR să trimită Comisiei un aviz obligatoriu cu privire la toate planurile de gestionare înainte ca acestea să fie propuse;

| 9. | subliniază legătura directă dintre capturile care sunt aruncate înapoi în mare, capturile nedorite și pescuitul excesiv și necesitatea de a dezvolta o politică eficientă de nearuncare a capturilor înapoi în mare la nivelul UE întrucât Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului (ACCP) are competențe mai mari de a asigura un sistem corect de reguli și de sancțiuni, i.e. principiul tratamentului egal; argumentează că o interdicție privind capturile aruncate înapoi în mare ar trebui să fie aplicată în mod progresiv, să fie inclusă în diferitele planuri de gestionare și să nu aibă legătură cu diferitele stocuri de pește; subliniază că echipamentul de pescuit selectiv și alte dispozitive care reduc sau elimină capturile nedorite de specii nevizate, sau de alevini din speciile vizate, ar trebui promovate împreună cu alte metode de pescuit durabil; subliniază că, în momentul creării în Uniunea Europeană a unui sistem de gestionare, este indispensabil să se țină seama de importanța zonelor de pescuit mixte din apele Uniunii, ceea ce va implica realizarea de ajustări și adoptarea de măsuri specifice, în funcție de zonele în cauză; |
| --- | --- |

9.

subliniază legătura directă dintre capturile care sunt aruncate înapoi în mare, capturile nedorite și pescuitul excesiv și necesitatea de a dezvolta o politică eficientă de nearuncare a capturilor înapoi în mare la nivelul UE întrucât Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului (ACCP) are competențe mai mari de a asigura un sistem corect de reguli și de sancțiuni, i.e. principiul tratamentului egal; argumentează că o interdicție privind capturile aruncate înapoi în mare ar trebui să fie aplicată în mod progresiv, să fie inclusă în diferitele planuri de gestionare și să nu aibă legătură cu diferitele stocuri de pește; subliniază că echipamentul de pescuit selectiv și alte dispozitive care reduc sau elimină capturile nedorite de specii nevizate, sau de alevini din speciile vizate, ar trebui promovate împreună cu alte metode de pescuit durabil; subliniază că, în momentul creării în Uniunea Europeană a unui sistem de gestionare, este indispensabil să se țină seama de importanța zonelor de pescuit mixte din apele Uniunii, ceea ce va implica realizarea de ajustări și adoptarea de măsuri specifice, în funcție de zonele în cauză;

| 10. | consideră că, în temeiul PCP reformate, statele membre care colaborează la nivel regional ar trebui încurajate să colaboreze cu acest sector și cu părțile interesate în vederea găsirii unor metode inovatoare de eliminare a practicii de aruncare înapoi în mare în modul cel mai adecvat pentru fiecare regiune și pentru fiecare zonă de pescuit; |
| --- | --- |

10.

consideră că, în temeiul PCP reformate, statele membre care colaborează la nivel regional ar trebui încurajate să colaboreze cu acest sector și cu părțile interesate în vederea găsirii unor metode inovatoare de eliminare a practicii de aruncare înapoi în mare în modul cel mai adecvat pentru fiecare regiune și pentru fiecare zonă de pescuit;

| 11. | îndeamnă Comisia să abordeze imediat problema lipsei unor date fiabile suficiente necesare pentru o consiliere științifică solidă; îndeamnă Comisia să stabilească un sistem prin care statele membre care nu își îndeplinesc obligațiile de colectare și de transmitere a datelor pe care le au în cadrul programului european de colectare a datelor din sectorul pescuitului să fie sancționate; subliniază contradicția dintre nemulțumirile exprimate de Comisie cu privire la lipsa datelor și la bugetul redus alocat pentru procesul de obținere a acestor date și insistă, prin urmare, să se aloce fonduri suficiente pentru procesul de colectare a datelor și pentru cercetarea științifică relevantă din statele membre; îndeamnă Comisia ca, în același timp, să stabilească un cadru pentru luarea de decizii în cazurile în care există date insuficiente, atât în ceea ce privește planurile de gestionare și TAC, cât și deciziile privind cotele, pe baza principiului precauției; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia să abordeze imediat problema lipsei unor date fiabile suficiente necesare pentru o consiliere științifică solidă; îndeamnă Comisia să stabilească un sistem prin care statele membre care nu își îndeplinesc obligațiile de colectare și de transmitere a datelor pe care le au în cadrul programului european de colectare a datelor din sectorul pescuitului să fie sancționate; subliniază contradicția dintre nemulțumirile exprimate de Comisie cu privire la lipsa datelor și la bugetul redus alocat pentru procesul de obținere a acestor date și insistă, prin urmare, să se aloce fonduri suficiente pentru procesul de colectare a datelor și pentru cercetarea științifică relevantă din statele membre; îndeamnă Comisia ca, în același timp, să stabilească un cadru pentru luarea de decizii în cazurile în care există date insuficiente, atât în ceea ce privește planurile de gestionare și TAC, cât și deciziile privind cotele, pe baza principiului precauției;

| 12. | subliniază faptul că cercetarea științifică în domeniul pescuitului este un instrument esențial pentru gestionarea pescuitului, fiind indispensabilă pentru identificarea factorilor care influențează dezvoltarea resurselor piscicole, pentru realizarea unei evaluări cantitative și pentru elaborarea unor modele care fac posibilă estimarea evoluției acestor resurse, precum și pentru îmbunătățirea echipamentului de pescuit, a navelor și a condițiilor de muncă și de siguranță ale pescarilor, venind în completarea cunoștințelor și a experienței acestora; consideră, în acest context, că trebuie să se investească în formarea de personal calificat, să se furnizeze mijloace financiare adecvate și să se promoveze cooperarea între diferite organisme publice din statele membre; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că cercetarea științifică în domeniul pescuitului este un instrument esențial pentru gestionarea pescuitului, fiind indispensabilă pentru identificarea factorilor care influențează dezvoltarea resurselor piscicole, pentru realizarea unei evaluări cantitative și pentru elaborarea unor modele care fac posibilă estimarea evoluției acestor resurse, precum și pentru îmbunătățirea echipamentului de pescuit, a navelor și a condițiilor de muncă și de siguranță ale pescarilor, venind în completarea cunoștințelor și a experienței acestora; consideră, în acest context, că trebuie să se investească în formarea de personal calificat, să se furnizeze mijloace financiare adecvate și să se promoveze cooperarea între diferite organisme publice din statele membre;

| 13. | îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a reduce efectele negative asupra stocurilor de pește pe care le au focile și anumite păsări marine, în special atunci când acestea sunt specii invazive într-o anumită regiune; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a reduce efectele negative asupra stocurilor de pește pe care le au focile și anumite păsări marine, în special atunci când acestea sunt specii invazive într-o anumită regiune;

Adaptarea capacității de pescuit (Capitolul III)

| 14. | atrage atenția asupra lipsei unei definiții exacte sau cuantificate a capacității excesive; invită Comisia să stabilească o definiție a capacității excesive la nivelul UE, adaptând definițiile regionale și ținând seama de particularitățile locale; invită, de asemenea, Comisia să redefinească capacitatea de pescuit astfel încât să se pornească atât de la capacitatea de pescuit a navei, cât și de la efortul de pescuit real; subliniază, în plus, necesitatea de a defini pescuitul la scară mică, deoarece nu există nicio definiție universal valabilă, și de a-l adapta la obiectivele noii PCP; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra lipsei unei definiții exacte sau cuantificate a capacității excesive; invită Comisia să stabilească o definiție a capacității excesive la nivelul UE, adaptând definițiile regionale și ținând seama de particularitățile locale; invită, de asemenea, Comisia să redefinească capacitatea de pescuit astfel încât să se pornească atât de la capacitatea de pescuit a navei, cât și de la efortul de pescuit real; subliniază, în plus, necesitatea de a defini pescuitul la scară mică, deoarece nu există nicio definiție universal valabilă, și de a-l adapta la obiectivele noii PCP;

| 15. | invită Comisia să măsoare, înainte de sfârșitul lui 2013, conform recomandărilor FAO din cadrul consultării tehnice din 1999, capacitatea flotelor europene pentru a stabili unde anume există o capacitate excesivă în raport cu resursele disponibile și ce reduceri/conversii sunt necesare; insistă asupra faptului că măsurile privind capacitatea nu ar trebui să se limiteze la tonajul și la puterea motoarelor, ci ar trebui să includă și tipurile și numărul de echipamente de pescuit utilizate și orice alt parametru care contribuie la capacitatea de pescuit; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să măsoare, înainte de sfârșitul lui 2013, conform recomandărilor FAO din cadrul consultării tehnice din 1999, capacitatea flotelor europene pentru a stabili unde anume există o capacitate excesivă în raport cu resursele disponibile și ce reduceri/conversii sunt necesare; insistă asupra faptului că măsurile privind capacitatea nu ar trebui să se limiteze la tonajul și la puterea motoarelor, ci ar trebui să includă și tipurile și numărul de echipamente de pescuit utilizate și orice alt parametru care contribuie la capacitatea de pescuit;

| 16. | invită Comisia să monitorizeze și să adapteze plafoanele de capacitate a flotelor pentru statele membre, astfel încât acestea să corespundă unor date fiabile, iar progresele tehnice să fie luate în considerare; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să monitorizeze și să adapteze plafoanele de capacitate a flotelor pentru statele membre, astfel încât acestea să corespundă unor date fiabile, iar progresele tehnice să fie luate în considerare;

| 17. | îndeamnă statele membre să facă, ori de câte ori este necesar, ajustări adecvate, pe baza unor măsurători precise cu privire la capacitatea actuală a flotelor, inclusiv capacitatea motoarelor și capacitatea de captură, pentru a realiza obiectivele stabilite în legătură cu un nivel sustenabil al capacității, prestabilit pentru fiecare activitate de pescuit, astfel încât să combată capacitatea excesivă semnificativă rămasă a anumitor flote de pescuit, prin sancțiuni pentru nerespectarea obiectivelor, adică prin înghețarea fondurilor din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM); |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să facă, ori de câte ori este necesar, ajustări adecvate, pe baza unor măsurători precise cu privire la capacitatea actuală a flotelor, inclusiv capacitatea motoarelor și capacitatea de captură, pentru a realiza obiectivele stabilite în legătură cu un nivel sustenabil al capacității, prestabilit pentru fiecare activitate de pescuit, astfel încât să combată capacitatea excesivă semnificativă rămasă a anumitor flote de pescuit, prin sancțiuni pentru nerespectarea obiectivelor, adică prin înghețarea fondurilor din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM);

| 18. | ia act de propunerea Comisiei de a introduce un sistem de concesiuni de pescuit transferabile în mod individual (CPT) care să facă obiectul unor măsuri de protecție riguroase și care să excludă pescuitul la scară mică și solicită crearea unui regim special pentru pescuitul la scară mică și pentru cel costier, precum și a unui tratament preferențial pentru navele de pescuit ecologice, integrând condiționalitatea și abordând problema concentrării drepturilor și posibilitatea de anulare a concesiunilor de pescuit; consideră că un sistem voluntar de CPT este unul dintre modelele posibile pe care le pot aplica statele membre pentru a reduce capacitatea excesivă; |
| --- | --- |

18.

ia act de propunerea Comisiei de a introduce un sistem de concesiuni de pescuit transferabile în mod individual (CPT) care să facă obiectul unor măsuri de protecție riguroase și care să excludă pescuitul la scară mică și solicită crearea unui regim special pentru pescuitul la scară mică și pentru cel costier, precum și a unui tratament preferențial pentru navele de pescuit ecologice, integrând condiționalitatea și abordând problema concentrării drepturilor și posibilitatea de anulare a concesiunilor de pescuit; consideră că un sistem voluntar de CPT este unul dintre modelele posibile pe care le pot aplica statele membre pentru a reduce capacitatea excesivă;

| 19. | subliniază că sistemul CPT nu poate să fie considerat drept singura măsură de abordare a pescuitului excesiv și a capacității excesive, în cazul în care existența acesteia este demonstrată, însă că acesta ar trebui să fie una dintre numeroasele măsuri de gestionare suplimentare pe care un stat membru le are la dispoziție și prin care Comisia, împreună cu colegislatorii, stabilește un cadru mai larg, controlează și monitorizează aplicarea la nivel național (cu condiția ca aceasta să fie opțiunea statului membru în cauză) și raportează periodic legislatorilor cu privire la rezultatele acestui sistem; subliniază, în acest sens, că dezvoltarea unei game corespunzătoare de măsuri tehnice prin care este promovat echipamentul de pescuit selectiv, închiderea zonelor specifice sau restricționarea accesului la zonele maritime identificate ca fiind sensibile din punct de vedere biogeografic pentru flotele regionale care utilizează echipamente de pescuit ecologice ar trebui să fie promovate în continuare ca măsuri complementare; |
| --- | --- |

19.

subliniază că sistemul CPT nu poate să fie considerat drept singura măsură de abordare a pescuitului excesiv și a capacității excesive, în cazul în care existența acesteia este demonstrată, însă că acesta ar trebui să fie una dintre numeroasele măsuri de gestionare suplimentare pe care un stat membru le are la dispoziție și prin care Comisia, împreună cu colegislatorii, stabilește un cadru mai larg, controlează și monitorizează aplicarea la nivel național (cu condiția ca aceasta să fie opțiunea statului membru în cauză) și raportează periodic legislatorilor cu privire la rezultatele acestui sistem; subliniază, în acest sens, că dezvoltarea unei game corespunzătoare de măsuri tehnice prin care este promovat echipamentul de pescuit selectiv, închiderea zonelor specifice sau restricționarea accesului la zonele maritime identificate ca fiind sensibile din punct de vedere biogeografic pentru flotele regionale care utilizează echipamente de pescuit ecologice ar trebui să fie promovate în continuare ca măsuri complementare;

| 20. | subliniază că viitorul FEPAM trebuie să țină seama de consecințele socioeconomice ale măsurilor care au rolul de a reduce capacitatea excesivă, în cazul în care existența acesteia este demonstrată, și de a adapta dimensiunea și eforturile flotelor de pescuit în funcție de posibilitățile de pescuit și de sustenabilitatea pe termen lung și că acesta trebuie, prin urmare, să prevadă asistența financiară adecvată pentru a face față acestor consecințe; este de părere că diferitele măsuri de gestionare a resurselor piscicole vor fi cu atât mai bine înțelese, acceptate și aplicate cu cât nivelul de participare va fi mai ridicat, obiectivele vor fi definite mai clar, iar sprijinul economic și social furnizat părților afectate va fi mai solid; |
| --- | --- |

20.

subliniază că viitorul FEPAM trebuie să țină seama de consecințele socioeconomice ale măsurilor care au rolul de a reduce capacitatea excesivă, în cazul în care existența acesteia este demonstrată, și de a adapta dimensiunea și eforturile flotelor de pescuit în funcție de posibilitățile de pescuit și de sustenabilitatea pe termen lung și că acesta trebuie, prin urmare, să prevadă asistența financiară adecvată pentru a face față acestor consecințe; este de părere că diferitele măsuri de gestionare a resurselor piscicole vor fi cu atât mai bine înțelese, acceptate și aplicate cu cât nivelul de participare va fi mai ridicat, obiectivele vor fi definite mai clar, iar sprijinul economic și social furnizat părților afectate va fi mai solid;

| 21. | subliniază că este necesar să se stabilească termene-limită clare și să se facă progrese cât se poate de repede în ceea ce privește adaptarea flotelor în cazul în care este necesar; subliniază că ar trebui acordată prioritate sistemelor care încurajează flotele să se adapteze la realitatea activităților lor de pescuit și îndeamnă Comisia să asigure un plan de măsuri de sancționare a statelor membre care nu își îndeplinesc obligațiile respective în termenele stabilite, punând, totodată, la dispoziție fonduri corespunzătoare pentru acest proces, și să dezvolte în continuare conceptul de condiționalitate ecologică și socială în contextul accesului la resursele piscicole și al remunerației care recompensează pescuitul sustenabil; |
| --- | --- |

21.

subliniază că este necesar să se stabilească termene-limită clare și să se facă progrese cât se poate de repede în ceea ce privește adaptarea flotelor în cazul în care este necesar; subliniază că ar trebui acordată prioritate sistemelor care încurajează flotele să se adapteze la realitatea activităților lor de pescuit și îndeamnă Comisia să asigure un plan de măsuri de sancționare a statelor membre care nu își îndeplinesc obligațiile respective în termenele stabilite, punând, totodată, la dispoziție fonduri corespunzătoare pentru acest proces, și să dezvolte în continuare conceptul de condiționalitate ecologică și socială în contextul accesului la resursele piscicole și al remunerației care recompensează pescuitul sustenabil;

| 22. | ia act de propunerea Comisiei de a menține autorizația pentru restricțiile specifice pescuitului până la 31 decembrie 2022; este de acord cu Comisia că modificarea dispozițiilor privind regimul de acces pe o rază de 12 mile marine ar putea afecta echilibrul actual care s-a creat de la introducerea acestui regim special; subliniază, de asemenea, că, pe de altă parte, obiectivele regimului de acces pe o rază de 12 mile marine sunt complet diferite de cele urmărite prin instituirea altor restricții; |
| --- | --- |

22.

ia act de propunerea Comisiei de a menține autorizația pentru restricțiile specifice pescuitului până la 31 decembrie 2022; este de acord cu Comisia că modificarea dispozițiilor privind regimul de acces pe o rază de 12 mile marine ar putea afecta echilibrul actual care s-a creat de la introducerea acestui regim special; subliniază, de asemenea, că, pe de altă parte, obiectivele regimului de acces pe o rază de 12 mile marine sunt complet diferite de cele urmărite prin instituirea altor restricții;

| 23. | invită Comisia să stabilească un sistem de gestionare pe bază de rezultate pentru acordarea unor drepturi de acces prin care obligația de a face dovada unui pescuit sustenabil să îi revină domeniului industrial; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să stabilească un sistem de gestionare pe bază de rezultate pentru acordarea unor drepturi de acces prin care obligația de a face dovada unui pescuit sustenabil să îi revină domeniului industrial;

| 24. | consideră că, pentru moment, regimul de acces special pentru pescuitul la scară mică pe o rază de 12 mile marine ar trebui menținut, la fel ca și restricțiile specifice pentru navele înregistrate în porturile din Azore, Madeira și Insulele Canare cu privire la pescuitul în apele din jurul acestor arhipelaguri, îndeosebi în zonele sensibile din punct de vedere biogeografic, reglementate în prezent de Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 al Consiliului (2); |
| --- | --- |

24.

consideră că, pentru moment, regimul de acces special pentru pescuitul la scară mică pe o rază de 12 mile marine ar trebui menținut, la fel ca și restricțiile specifice pentru navele înregistrate în porturile din Azore, Madeira și Insulele Canare cu privire la pescuitul în apele din jurul acestor arhipelaguri, îndeosebi în zonele sensibile din punct de vedere biogeografic, reglementate în prezent de Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 al Consiliului (2);

| 25. | constată că în raportul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) realizat cu privire la zona Shetland se menționează că eliminarea acestei zone ar putea determina o creștere a efortului de pescuit în regiunea respectivă și că CSTEP a recomandat, prin urmare, păstrarea acesteia; |
| --- | --- |

25.

constată că în raportul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) realizat cu privire la zona Shetland se menționează că eliminarea acestei zone ar putea determina o creștere a efortului de pescuit în regiunea respectivă și că CSTEP a recomandat, prin urmare, păstrarea acesteia;

| 26. | consideră că, pe viitor, clasificarea zonelor în care pescuitul este restricționat, precum zona Shetland, ar trebui să se bazeze, într-o mare măsură, pe criterii științifice care demonstrează rigoarea clasificării zonei respective ca zonă sensibilă din punct de vedere biogeografic, mai ales dacă aceste restricții ar trebui să facă parte din cadrul de reglementare al politicii comune în domeniul pescuitului prin reglementarea sa de bază; |
| --- | --- |

26.

consideră că, pe viitor, clasificarea zonelor în care pescuitul este restricționat, precum zona Shetland, ar trebui să se bazeze, într-o mare măsură, pe criterii științifice care demonstrează rigoarea clasificării zonei respective ca zonă sensibilă din punct de vedere biogeografic, mai ales dacă aceste restricții ar trebui să facă parte din cadrul de reglementare al politicii comune în domeniul pescuitului prin reglementarea sa de bază;

| 27. | consideră că ar trebui recunoscut și susținut rolul repausului biologic ca un mijloc important de conservare a resurselor piscicole, care s-a dovedit eficient, și ca un instrument esențial pentru o gestionare durabilă a pescuitului; consideră că introducerea perioadelor de repaus biologic în anumite etape din ciclul de viață al speciilor permite o creștere a stocurilor compatibilă cu continuarea activității de pescuit în afara perioadei de repaus; |
| --- | --- |

27.

consideră că ar trebui recunoscut și susținut rolul repausului biologic ca un mijloc important de conservare a resurselor piscicole, care s-a dovedit eficient, și ca un instrument esențial pentru o gestionare durabilă a pescuitului; consideră că introducerea perioadelor de repaus biologic în anumite etape din ciclul de viață al speciilor permite o creștere a stocurilor compatibilă cu continuarea activității de pescuit în afara perioadei de repaus;

*

* *

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, precum și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 113.

(2)  JO L 289, 7.11.2003, p. 1.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/104

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Reforma politicii comune în domeniul pescuitului - comunicare generală

P7_TA(2012)0336

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la reforma politicii comune din domeniul pescuitului – comunicare generală (2011/2290(INI))

2013/C 353 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori („Acordul de la New York” din 4 august 1995), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori („Acordul de la New York” din 4 august 1995),

| — | având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat la 31 octombrie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat la 31 octombrie 1995,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind viitorul politicii comune în domeniul pescuitului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind viitorul politicii comune în domeniul pescuitului (1),

| — | având în vedere declarația făcută cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt de la Johannesburg privind dezvoltarea durabilă, desfășurată în perioada 26 august - 4 septembrie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt de la Johannesburg privind dezvoltarea durabilă, desfășurată în perioada 26 august - 4 septembrie 2002,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind aplicarea principiului durabilității în activitățile de pescuit din Uniunea Europeană prin intermediul randamentului maxim durabil (COM(2006)0360) și Rezoluția Parlamentului European din 6 septembrie 2007 privind aplicarea principiului durabilității pescuitului în UE prin intermediul recoltei maxime sustenabile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind aplicarea principiului durabilității în activitățile de pescuit din Uniunea Europeană prin intermediul randamentului maxim durabil (COM(2006)0360) și Rezoluția Parlamentului European din 6 septembrie 2007 privind aplicarea principiului durabilității pescuitului în UE prin intermediul recoltei maxime sustenabile (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit din Europa” (COM(2007)0136) și Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din Europa (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit din Europa” (COM(2007)0136) și Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din Europa (5),

| — | având în vedere Raportul special nr. 12/2011 al Curții de Conturi Europene intitulat „Au contribuit măsurile adoptate de UE la adaptarea capacității flotelor la posibilitățile de pescuit disponibile?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 12/2011 al Curții de Conturi Europene intitulat „Au contribuit măsurile adoptate de UE la adaptarea capacității flotelor la posibilitățile de pescuit disponibile?”,

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind rolul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) în implementarea unei abordări ecosistemice în gestionarea resurselor marine (COM(2008)0187) și Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și la abordarea ecosistemică în gestionarea pescuitului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind rolul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) în implementarea unei abordări ecosistemice în gestionarea resurselor marine (COM(2008)0187) și Rezoluția Parlamentului European din 13 ianuarie 2009 referitoare la politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și la abordarea ecosistemică în gestionarea pescuitului (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 septembrie 2008 intitulată „O strategie europeană de cercetare marină și maritimă: Un cadru coerent al Spațiului European de Cercetare în sprijinul utilizării sustenabile a oceanelor și mărilor” (COM(2008)0534) și Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2009 referitoare la cercetarea aplicată în domeniul politicii comune a pescuitului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 septembrie 2008 intitulată „O strategie europeană de cercetare marină și maritimă: Un cadru coerent al Spațiului European de Cercetare în sprijinul utilizării sustenabile a oceanelor și mărilor” (COM(2008)0534) și Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2009 referitoare la cercetarea aplicată în domeniul politicii comune a pescuitului (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2009 referitoare la „Guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile consultative regionale și alți actori” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2009 referitoare la „Guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile consultative regionale și alți actori” (9),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unui viitor durabil pentru acvacultură - Un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene” (COM(2009)0162), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Construirea unui viitor durabil pentru acvacultură - Un nou impuls pentru strategia de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene” (COM(2009)0162),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 22 aprilie 2009 privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 22 aprilie 2009 privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2009)0163),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (11),

| — | având în vedere cel de-al șaselea obiectiv de la Aichi din Protocolul de la Nagoya publicat în urma Summitului de la Nagoya privind biodiversitatea, care a avut loc în perioada 18-29 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea obiectiv de la Aichi din Protocolul de la Nagoya publicat în urma Summitului de la Nagoya privind biodiversitatea, care a avut loc în perioada 18-29 octombrie 2010,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 iulie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește această propunere (SEC(2011)0891), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 iulie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește această propunere (SEC(2011)0891),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2011)0417),

| — | având în vedere recenta propunere a Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

având în vedere recenta propunere a Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (COM(2011)0804),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2011)0424),

| — | având în vedere raportul Comisiei privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0418),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la contribuția politicii comune în domeniul pescuitului la producerea de bunuri publice (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la contribuția politicii comune în domeniul pescuitului la producerea de bunuri publice (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la criza din sectorul pescuitului din UE datorată creșterii prețului petrolului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la criza din sectorul pescuitului din UE datorată creșterii prețului petrolului (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizele Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0253/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizele Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0253/2012),

| A. | întrucât este pentru prima dată în istoria politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) când Parlamentul acționează în calitate de colegiuitor în vederea stabilirii unei PCP reformate; |
| --- | --- |

A.

întrucât este pentru prima dată în istoria politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) când Parlamentul acționează în calitate de colegiuitor în vederea stabilirii unei PCP reformate;

| B. | întrucât sectorul pescuitului prezintă o importanță strategică pentru aprovizionarea cu pește a populației și pentru echilibrul alimentar al diferitelor state membre și al Uniunii Europene și întrucât acesta aduce o contribuție considerabilă la bunăstarea socioeconomică a comunităților de coastă, la dezvoltarea locală, la ocuparea forței de muncă, la menținerea și crearea de activități economice în amonte și în aval și la conservarea tradițiilor culturale locale; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul pescuitului prezintă o importanță strategică pentru aprovizionarea cu pește a populației și pentru echilibrul alimentar al diferitelor state membre și al Uniunii Europene și întrucât acesta aduce o contribuție considerabilă la bunăstarea socioeconomică a comunităților de coastă, la dezvoltarea locală, la ocuparea forței de muncă, la menținerea și crearea de activități economice în amonte și în aval și la conservarea tradițiilor culturale locale;

| C. | întrucât, în ciuda anumitor progrese înregistrate de la revizuirea sa din 2001, prezenta comunicare reamintește că PCP anterioară nu a făcut posibilă îndeplinirea anumitor obiective-cheie urmărite: multe stocuri de pește sunt supraexploatate; situația economică a unor părți ale flotei UE este fragilă, în pofida acordării de subvenții; locurile de muncă din sectorul pescuitului dispar, ele nefiind atractive, în special pentru tinerii care intră în sector; iar situația a numeroase comunități costiere dependente de pescuit și de acvacultură este precară; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ciuda anumitor progrese înregistrate de la revizuirea sa din 2001, prezenta comunicare reamintește că PCP anterioară nu a făcut posibilă îndeplinirea anumitor obiective-cheie urmărite: multe stocuri de pește sunt supraexploatate; situația economică a unor părți ale flotei UE este fragilă, în pofida acordării de subvenții; locurile de muncă din sectorul pescuitului dispar, ele nefiind atractive, în special pentru tinerii care intră în sector; iar situația a numeroase comunități costiere dependente de pescuit și de acvacultură este precară;

| D. | întrucât PCP anterioară a avut totuși câteva efecte pozitive, facilitând reconstituirea anumitor stocuri și crearea consiliilor consultative regionale (CCR); |
| --- | --- |

D.

întrucât PCP anterioară a avut totuși câteva efecte pozitive, facilitând reconstituirea anumitor stocuri și crearea consiliilor consultative regionale (CCR);

| E. | întrucât este esențială menținerea, în cadrul PCP, a unei abordări a sectorului productiv al pescuitului care să aibă în vedere dimensiunea ecologică și socioeconomică (cei trei piloni ai reformei PCP), astfel încât să se ajungă întotdeauna la un compromis între situația resurselor existente în diferitele zone maritime și protejarea structurii socioeconomice a comunităților de pescuit artizanal și costier care depind de pescuitul de proximitate pentru a-și garanta prosperitatea și locurile de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât este esențială menținerea, în cadrul PCP, a unei abordări a sectorului productiv al pescuitului care să aibă în vedere dimensiunea ecologică și socioeconomică (cei trei piloni ai reformei PCP), astfel încât să se ajungă întotdeauna la un compromis între situația resurselor existente în diferitele zone maritime și protejarea structurii socioeconomice a comunităților de pescuit artizanal și costier care depind de pescuitul de proximitate pentru a-și garanta prosperitatea și locurile de muncă;

| F. | întrucât UE reprezintă aproximativ 4,6 % din producția globală din domeniul pescuitului și al acvaculturii, ceea ce o plasează pe locul al patrulea în topul celor mai mari producători mondiali; întrucât, cu toate acestea, UE importă peste 60 % din cantitatea de pește pe care o consumă; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE reprezintă aproximativ 4,6 % din producția globală din domeniul pescuitului și al acvaculturii, ceea ce o plasează pe locul al patrulea în topul celor mai mari producători mondiali; întrucât, cu toate acestea, UE importă peste 60 % din cantitatea de pește pe care o consumă;

| G. | întrucât, în ciuda lipsei recunoscute de date științifice, Comisia apreciază că 75 % din stocurile de pește ale UE sunt supraexploatate, peste 60 % din stocurile din apele europene sunt exploatate peste nivelurile care pot asigura producția maximă sustenabilă, iar UE pierde anual venituri potențiale de aproximativ 1,8 miliarde de euro din cauza negestionării sustenabile a resurselor piscicole; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ciuda lipsei recunoscute de date științifice, Comisia apreciază că 75 % din stocurile de pește ale UE sunt supraexploatate, peste 60 % din stocurile din apele europene sunt exploatate peste nivelurile care pot asigura producția maximă sustenabilă, iar UE pierde anual venituri potențiale de aproximativ 1,8 miliarde de euro din cauza negestionării sustenabile a resurselor piscicole;

| H. | întrucât, cu toate acestea, unele activități de pescuit din UE sunt considerate durabile, ceea ce demonstrează că buna cooperare între autoritățile statului, industria pescuitului și alți factori interesați poate genera rezultate satisfăcătoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, cu toate acestea, unele activități de pescuit din UE sunt considerate durabile, ceea ce demonstrează că buna cooperare între autoritățile statului, industria pescuitului și alți factori interesați poate genera rezultate satisfăcătoare;

| I. | întrucât, potrivit Comisiei, deciziile Consiliului au depășit recomandările științifice cu, în medie, 47 % din 2003, iar în prezent 63 % din stocurile estimate din Oceanul Atlantic sunt supraexploatate, la fel ca și 82 % din cele din Marea Mediterană și 4 din 6 din cele existente în Marea Baltică; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit Comisiei, deciziile Consiliului au depășit recomandările științifice cu, în medie, 47 % din 2003, iar în prezent 63 % din stocurile estimate din Oceanul Atlantic sunt supraexploatate, la fel ca și 82 % din cele din Marea Mediterană și 4 din 6 din cele existente în Marea Baltică;

| J. | întrucât, deși industria pescuitului din UE a pierdut, din cauza stării precare a stocurilor de pește, a reducerii prețurilor în urma ieftinirii importurilor și a progreselor tehnologice, 30 % din locurile de muncă existente, încă se estimează că sectorul pescuitului (inclusiv acvacultura), între 2002 și 2007, generează anual venituri de 34,2 miliarde de euro și că asigură peste 350 000 de locuri de muncă, în sectoarele din amonte și cele din aval, în sectorul pescuitului, cel al procesării peștilor și cel al comercializării, în special în zonele de coastă, în regiunile îndepărtate și în insule, unde produce „bunuri publice” de care nu s-a ținut seama în mod corespunzător; întrucât. deși s-au pierdut locuri de muncă, capacitatea de pescuit a flotelor a crescut semnificativ, grație progreselor tehnologice; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși industria pescuitului din UE a pierdut, din cauza stării precare a stocurilor de pește, a reducerii prețurilor în urma ieftinirii importurilor și a progreselor tehnologice, 30 % din locurile de muncă existente, încă se estimează că sectorul pescuitului (inclusiv acvacultura), între 2002 și 2007, generează anual venituri de 34,2 miliarde de euro și că asigură peste 350 000 de locuri de muncă, în sectoarele din amonte și cele din aval, în sectorul pescuitului, cel al procesării peștilor și cel al comercializării, în special în zonele de coastă, în regiunile îndepărtate și în insule, unde produce „bunuri publice” de care nu s-a ținut seama în mod corespunzător; întrucât. deși s-au pierdut locuri de muncă, capacitatea de pescuit a flotelor a crescut semnificativ, grație progreselor tehnologice;

| K. | întrucât datele disponibile privind capacitatea actuală a flotei de pescuit europene nu sunt fiabile deoarece dezvoltările tehnologice nu au fost luate în considerare și statele membre nu raportează date precise cu privire la capacitățile flotei; |
| --- | --- |

K.

întrucât datele disponibile privind capacitatea actuală a flotei de pescuit europene nu sunt fiabile deoarece dezvoltările tehnologice nu au fost luate în considerare și statele membre nu raportează date precise cu privire la capacitățile flotei;

| L. | întrucât veniturile și salariile persoanelor care lucrează în domeniul pescuitului sunt nesigure, ca urmare a modalităților de comercializare a peștelui, a modului de stabilire a prețurilor la prima vânzare și a caracterului neregulat al activității, ceea ce impune menținerea unei finanțări adecvate din surse publice, naționale și din partea UE pentru acest sector; |
| --- | --- |

L.

întrucât veniturile și salariile persoanelor care lucrează în domeniul pescuitului sunt nesigure, ca urmare a modalităților de comercializare a peștelui, a modului de stabilire a prețurilor la prima vânzare și a caracterului neregulat al activității, ceea ce impune menținerea unei finanțări adecvate din surse publice, naționale și din partea UE pentru acest sector;

| M. | întrucât flotele artizanale și mici, pe o parte, inclusiv cele implicate în culesul de scoici și alte activități de acvacultură extensivă tradițională, și flotele industriale mai mari, pe de altă parte, prezintă caracteristici foarte diferite, la fel ca flotele din diferite regiuni ale UE, indiferent de dimensiunile navelor; întrucât, în consecință, instrumentele corespunzătoare și problemele de gestionare nu pot fi înscrise într-un model uniform, flotele diferite necesitând așadar un tratament diferențiat; |
| --- | --- |

M.

întrucât flotele artizanale și mici, pe o parte, inclusiv cele implicate în culesul de scoici și alte activități de acvacultură extensivă tradițională, și flotele industriale mai mari, pe de altă parte, prezintă caracteristici foarte diferite, la fel ca flotele din diferite regiuni ale UE, indiferent de dimensiunile navelor; întrucât, în consecință, instrumentele corespunzătoare și problemele de gestionare nu pot fi înscrise într-un model uniform, flotele diferite necesitând așadar un tratament diferențiat;

| N. | întrucât reforma PCP trebuie să asigure pe viitor supraviețuirea și prosperitatea flotelor mici și a zonelor de coastă, inclusiv a zonelor ultraperiferice, foarte dependente de activitatea de pescuit, care pot necesita un sprijin socioeconomic provizoriu în cadrul noii PCP, însă nu trebuie să conducă la creșterea capacității totale a flotei; |
| --- | --- |

N.

întrucât reforma PCP trebuie să asigure pe viitor supraviețuirea și prosperitatea flotelor mici și a zonelor de coastă, inclusiv a zonelor ultraperiferice, foarte dependente de activitatea de pescuit, care pot necesita un sprijin socioeconomic provizoriu în cadrul noii PCP, însă nu trebuie să conducă la creșterea capacității totale a flotei;

| O. | întrucât reprezentanții sectorului flotelor industriale și artizanale și ai sectorului acvaculturii trebuie implicați în elaborarea și dezvoltarea noii PCP; |
| --- | --- |

O.

întrucât reprezentanții sectorului flotelor industriale și artizanale și ai sectorului acvaculturii trebuie implicați în elaborarea și dezvoltarea noii PCP;

| P. | întrucât femeile joacă un rol fundamental în activitățile de procesare, de acvacultură, în desfășurarea activităților administrative și a celor de gestionare auxiliare și în activitățile de culegere a scoicilor, întrucât ele activează, deși într-o măsură mai mică, și în sectorul capturilor; întrucât totuși, de multe ori, această contribuție importantă nu este recunoscută și recompensată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

P.

întrucât femeile joacă un rol fundamental în activitățile de procesare, de acvacultură, în desfășurarea activităților administrative și a celor de gestionare auxiliare și în activitățile de culegere a scoicilor, întrucât ele activează, deși într-o măsură mai mică, și în sectorul capturilor; întrucât totuși, de multe ori, această contribuție importantă nu este recunoscută și recompensată în mod corespunzător;

| Q. | întrucât Tratatul de la Lisabona prevede obligația de a urmări coerența politicilor Uniunii, inclusiv în ceea ce privește reforma politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Tratatul de la Lisabona prevede obligația de a urmări coerența politicilor Uniunii, inclusiv în ceea ce privește reforma politicii comune în domeniul pescuitului;

| R. | întrucât produsele pescărești și de acvacultură joacă un rol semnificativ în alimentația umană, atât în Europa, cât și în întreaga lume, constituind o sursă de alimente sănătoase bogate în proteine; |
| --- | --- |

R.

întrucât produsele pescărești și de acvacultură joacă un rol semnificativ în alimentația umană, atât în Europa, cât și în întreaga lume, constituind o sursă de alimente sănătoase bogate în proteine;

| S. | întrucât elevii trebuie să fie informați de la o vârstă fragedă cu privire la varietatea speciilor de pești disponibile și la caracterul sezonier al acestor specii; |
| --- | --- |

S.

întrucât elevii trebuie să fie informați de la o vârstă fragedă cu privire la varietatea speciilor de pești disponibile și la caracterul sezonier al acestor specii;

| T. | întrucât consumatorii trebuie să fie informați în mod constant cu privire la varietatea speciilor de pești disponibile, pentru a reduce presiunea asupra anumitor stocuri; |
| --- | --- |

T.

întrucât consumatorii trebuie să fie informați în mod constant cu privire la varietatea speciilor de pești disponibile, pentru a reduce presiunea asupra anumitor stocuri;

| U. | întrucât PCP ar trebui să își asume responsabilitatea finanțării costurilor proprii, în special a deciziilor și măsurilor adoptate în temeiul său; |
| --- | --- |

U.

întrucât PCP ar trebui să își asume responsabilitatea finanțării costurilor proprii, în special a deciziilor și măsurilor adoptate în temeiul său;

OBIECTIVELE REFORMEI

Sustenabilitatea ecologică

Măsuri pentru conservarea resurselor biologice marine

| 1. | consideră drept obiectiv primordial al oricărei politici din domeniul pescuitului garantarea aprovizionării cu pește a populației și dezvoltarea comunităților de coastă, promovând ocuparea forței de muncă și îmbunătățirea condițiilor de muncă ale persoanelor care lucrează în domeniul pescuitului, garantând totodată buna conservare a resurselor și sustenabilitatea acestora; |
| --- | --- |

1.

consideră drept obiectiv primordial al oricărei politici din domeniul pescuitului garantarea aprovizionării cu pește a populației și dezvoltarea comunităților de coastă, promovând ocuparea forței de muncă și îmbunătățirea condițiilor de muncă ale persoanelor care lucrează în domeniul pescuitului, garantând totodată buna conservare a resurselor și sustenabilitatea acestora;

| 2. | consideră că PCP (sectorul extractiv al pescuitului și sectorul acvaculturii) are nevoie de o reformă profundă și ambițioasă, dacă UE vizează asigurarea sustenabilității ecologice pe termen lung, aceasta fiind o condiție indispensabilă pentru garantarea viabilității economice și sociale a sectorului pescuitului și acvaculturii în cadrul Uniunii; susține că trebuie să existe o coordonare mai strânsă a acestei politici reformate cu alte politici ale UE precum politica de coeziune, politica de mediu, politica agricolă și politica externă și că viitoarele acorduri internaționale în domeniul pescuitului sustenabil trebuie să fie în concordanță cu această politică; reamintește în acest sens importanța instrumentelor precum politica maritimă integrată sau abordarea macroregională, care pot asigura o integrare mai strânsă; |
| --- | --- |

2.

consideră că PCP (sectorul extractiv al pescuitului și sectorul acvaculturii) are nevoie de o reformă profundă și ambițioasă, dacă UE vizează asigurarea sustenabilității ecologice pe termen lung, aceasta fiind o condiție indispensabilă pentru garantarea viabilității economice și sociale a sectorului pescuitului și acvaculturii în cadrul Uniunii; susține că trebuie să existe o coordonare mai strânsă a acestei politici reformate cu alte politici ale UE precum politica de coeziune, politica de mediu, politica agricolă și politica externă și că viitoarele acorduri internaționale în domeniul pescuitului sustenabil trebuie să fie în concordanță cu această politică; reamintește în acest sens importanța instrumentelor precum politica maritimă integrată sau abordarea macroregională, care pot asigura o integrare mai strânsă;

| 3. | subliniază faptul că orice politică din domeniul pescuitului va trebui să aibă în vedere o gamă variată de dimensiuni – socială, ecologică, economică – care impun o abordare integrată și echilibrată, incompatibilă cu o viziune care generează o ierarhie a acestora pe baza unei definiri a priori a priorităților; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că orice politică din domeniul pescuitului va trebui să aibă în vedere o gamă variată de dimensiuni – socială, ecologică, economică – care impun o abordare integrată și echilibrată, incompatibilă cu o viziune care generează o ierarhie a acestora pe baza unei definiri a priori a priorităților;

| 4. | subliniază că, dacă este gestionat în mod corespunzător în spiritul unei sustenabilități globale, sectorul pescuitului și al acvaculturii din UE ar putea contribui într-o mai mare măsură la îndeplinirea nevoilor societății europene, în ceea ce privește securitatea alimentară și calitatea alimentației, ocuparea forței de muncă, protecția mediului și menținerea unor comunități costiere dinamice și variate; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, dacă este gestionat în mod corespunzător în spiritul unei sustenabilități globale, sectorul pescuitului și al acvaculturii din UE ar putea contribui într-o mai mare măsură la îndeplinirea nevoilor societății europene, în ceea ce privește securitatea alimentară și calitatea alimentației, ocuparea forței de muncă, protecția mediului și menținerea unor comunități costiere dinamice și variate;

| 5. | recunoaște că sectorul pescuitului a asigurat, timp de mai multe generații, locuri de muncă pentru numeroasele comunități costiere din Europa, care, deseori, au o situație economică fragilă; consideră că toate aceste comunități, indiferent de dimensiunea lor, merită să fie protejate în cadrul politicii europene din domeniul pescuitului și că trebuie păstrată legătura istorică dintre comunități și apele în care acestea au pescuit în mod tradițional; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că sectorul pescuitului a asigurat, timp de mai multe generații, locuri de muncă pentru numeroasele comunități costiere din Europa, care, deseori, au o situație economică fragilă; consideră că toate aceste comunități, indiferent de dimensiunea lor, merită să fie protejate în cadrul politicii europene din domeniul pescuitului și că trebuie păstrată legătura istorică dintre comunități și apele în care acestea au pescuit în mod tradițional;

| 6. | consideră că, aplicând conceptul condiționalității, ar trebui oferite stimulente celor care practică pescuitul sau culesul de scoici sustenabil prin utilizarea unor unelte și metode de pescuit sustenabile din punct de vedere ecologic, selective și cu impact redus, pentru a asigura o aplicare la scară largă a acestor practici de pescuit și dezvoltarea durabilă a comunităților de coastă; consideră că sectorul pescuitului trebuie să joace el însuși un rol cheie în dezvoltarea metodelor de pescuit sustenabile și că toate stimulentele ar trebuie oferite la un nivel apropiat de părțile interesate și în colaborare cu pescarii și alte organisme interesate; în acest sens, trebuie susținută introducerea unei etichete ecologice voluntare, care ar putea fi subcontractată organismelor de certificare existente, pentru a asigura condiții de lucru echitabile pescarilor și producătorilor în interiorul și în afara UE; |
| --- | --- |

6.

consideră că, aplicând conceptul condiționalității, ar trebui oferite stimulente celor care practică pescuitul sau culesul de scoici sustenabil prin utilizarea unor unelte și metode de pescuit sustenabile din punct de vedere ecologic, selective și cu impact redus, pentru a asigura o aplicare la scară largă a acestor practici de pescuit și dezvoltarea durabilă a comunităților de coastă; consideră că sectorul pescuitului trebuie să joace el însuși un rol cheie în dezvoltarea metodelor de pescuit sustenabile și că toate stimulentele ar trebuie oferite la un nivel apropiat de părțile interesate și în colaborare cu pescarii și alte organisme interesate; în acest sens, trebuie susținută introducerea unei etichete ecologice voluntare, care ar putea fi subcontractată organismelor de certificare existente, pentru a asigura condiții de lucru echitabile pescarilor și producătorilor în interiorul și în afara UE;

| 7. | este convins că reforma PCP trebuie să stabilească instrumente corespunzătoare și eficiente pentru sprijinirea unei gestionări ecosistemice a zonelor de pescuit; consideră, prin urmare, că planurile multianuale de gestionare trebuie să țină seama de o astfel de abordare ecosistemică; consideră că este neapărat necesar să se pună capăt blocajului instituțional cu privire la aceste planuri multianuale de gestionare și că trebuie aplicată procedura legislativă ordinară; consideră, în plus, că ar trebui să li se confere competențe reale de micro-gestionare statelor membre care cooperează la nivel regional; |
| --- | --- |

7.

este convins că reforma PCP trebuie să stabilească instrumente corespunzătoare și eficiente pentru sprijinirea unei gestionări ecosistemice a zonelor de pescuit; consideră, prin urmare, că planurile multianuale de gestionare trebuie să țină seama de o astfel de abordare ecosistemică; consideră că este neapărat necesar să se pună capăt blocajului instituțional cu privire la aceste planuri multianuale de gestionare și că trebuie aplicată procedura legislativă ordinară; consideră, în plus, că ar trebui să li se confere competențe reale de micro-gestionare statelor membre care cooperează la nivel regional;

| 8. | reiterează faptul că toate evoluțiile din zonele marine și costiere trebuie să respecte legislația de mediu, cum ar fi Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și Directivele privind protecția biodiversității, întrucât o stare ecologică bună ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru toate activitățile din regiunile marine și costiere; |
| --- | --- |

8.

reiterează faptul că toate evoluțiile din zonele marine și costiere trebuie să respecte legislația de mediu, cum ar fi Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și Directivele privind protecția biodiversității, întrucât o stare ecologică bună ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru toate activitățile din regiunile marine și costiere;

| 9. | susține că PCP trebuie să aplice abordarea bazată pe precauție în gestionarea activităților de pescuit și să asigure exploatarea durabilă a resurselor biologice maritime vii, pentru a restabili și păstra populațiile tuturor stocurilor de specii recoltate la niveluri apropiate de cele capabile să asigure producția maximă durabilă; subliniază faptul că în regulamentul de bază ar trebui stabilit un calendar clar, inclusiv un termen limită definitiv; subliniază faptul că este necesar să se asigure resurse economice adecvate pentru implementarea PCP, în vederea eliminării supraexploatării oriunde se demonstrează această situație și în vederea conservării durabile a stocurilor, fiind necesare în acest sens date științifice fiabile; |
| --- | --- |

9.

susține că PCP trebuie să aplice abordarea bazată pe precauție în gestionarea activităților de pescuit și să asigure exploatarea durabilă a resurselor biologice maritime vii, pentru a restabili și păstra populațiile tuturor stocurilor de specii recoltate la niveluri apropiate de cele capabile să asigure producția maximă durabilă; subliniază faptul că în regulamentul de bază ar trebui stabilit un calendar clar, inclusiv un termen limită definitiv; subliniază faptul că este necesar să se asigure resurse economice adecvate pentru implementarea PCP, în vederea eliminării supraexploatării oriunde se demonstrează această situație și în vederea conservării durabile a stocurilor, fiind necesare în acest sens date științifice fiabile;

| 10. | consideră că obiectivul de atingere a producției maxime durabile pe baza mortalității cauzate de pescuit ar trebui pus în aplicare, deoarece va contribui în mod semnificativ la o orientare corectă în ceea ce privește sustenabilitatea stocurilor; invită Comisia și statele membre să urmărească acest obiectiv într-un mod viabil, pe baza unor date științifice solide și ținând seama de consecințele socioeconomice; |
| --- | --- |

10.

consideră că obiectivul de atingere a producției maxime durabile pe baza mortalității cauzate de pescuit ar trebui pus în aplicare, deoarece va contribui în mod semnificativ la o orientare corectă în ceea ce privește sustenabilitatea stocurilor; invită Comisia și statele membre să urmărească acest obiectiv într-un mod viabil, pe baza unor date științifice solide și ținând seama de consecințele socioeconomice;

| 11. | subliniază totuși dificultățile legate de aplicarea principiului producției maxime durabile, îndeosebi în ceea ce privește activitățile piscicole mixte sau în cazul în care date științifice cu privire la stocurile de pește nu sunt fiabile ori nu există; solicită, prin urmare, alocarea unor fonduri adecvate cercetării științifice și colectării de date pentru punerea în aplicare a unei politici sustenabile în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

11.

subliniază totuși dificultățile legate de aplicarea principiului producției maxime durabile, îndeosebi în ceea ce privește activitățile piscicole mixte sau în cazul în care date științifice cu privire la stocurile de pește nu sunt fiabile ori nu există; solicită, prin urmare, alocarea unor fonduri adecvate cercetării științifice și colectării de date pentru punerea în aplicare a unei politici sustenabile în domeniul pescuitului;

| 12. | invită Comisia să ia măsuri pentru adoptarea de planuri de gestionare pe termen lung pentru toate activitățile de pescuit din UE și pentru utilizarea abordării ecosistemice drept bază pentru toate aceste planuri, cu obiective și reguli de control al recoltării bine definite, care vor juca un rol fundamental în fiecare plan; planurile ar trebui să stabilească norme de stabilire a eforturilor anuale în materie de pescuit, luând în considerare diferența dintre dimensiunea actuală a stocului și structura activității de pescuit și obiectivele referitoare la stocuri; în acest sens, îndeamnă Consiliul să urmărească obiectivele PGTL fără excepție; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să ia măsuri pentru adoptarea de planuri de gestionare pe termen lung pentru toate activitățile de pescuit din UE și pentru utilizarea abordării ecosistemice drept bază pentru toate aceste planuri, cu obiective și reguli de control al recoltării bine definite, care vor juca un rol fundamental în fiecare plan; planurile ar trebui să stabilească norme de stabilire a eforturilor anuale în materie de pescuit, luând în considerare diferența dintre dimensiunea actuală a stocului și structura activității de pescuit și obiectivele referitoare la stocuri; în acest sens, îndeamnă Consiliul să urmărească obiectivele PGTL fără excepție;

| 13. | subliniază legătura directă dintre aruncarea înapoi în mare a capturilor, capturile accidentale nedorite și pescuitul excesiv și înțelege motivațiile Comisiei și necesitatea dezvoltării unei politici eficiente de combatere a aruncării înapoi în mare a capturilor la nivelul UE, concomitent cu extinderea atribuțiilor Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (ACCP), astfel încât să se asigure un sistem corect de norme și sancțiuni, respectiv în conformitate cu principiul egalității de tratament; |
| --- | --- |

13.

subliniază legătura directă dintre aruncarea înapoi în mare a capturilor, capturile accidentale nedorite și pescuitul excesiv și înțelege motivațiile Comisiei și necesitatea dezvoltării unei politici eficiente de combatere a aruncării înapoi în mare a capturilor la nivelul UE, concomitent cu extinderea atribuțiilor Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (ACCP), astfel încât să se asigure un sistem corect de norme și sancțiuni, respectiv în conformitate cu principiul egalității de tratament;

| 14. | propune, prin urmare, întocmirea obligatorie a unei documentații cuprinzătoare privind cantitățile de specii capturate care depășesc un anumit volum și care nu au fost debarcate, pentru a răspunde nevoilor cercetării științifice și a permite dezvoltarea echipamentului selectiv al navelor în deplină cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

14.

propune, prin urmare, întocmirea obligatorie a unei documentații cuprinzătoare privind cantitățile de specii capturate care depășesc un anumit volum și care nu au fost debarcate, pentru a răspunde nevoilor cercetării științifice și a permite dezvoltarea echipamentului selectiv al navelor în deplină cunoștință de cauză;

| 15. | consideră că eliminarea progresivă a aruncării înapoi în mare a capturilor ar trebui să se facă în funcție de tipul de pescuit, ținând cont de caracteristicile diferitelor modalități și tipuri de pescuit și de faptul că este mai ușor de realizat în cazul pescuitului unei singure specii, în cazul pescuitului mixt existând anumite probleme care trebuie depășite; subliniază faptul că ar trebui să se acorde considerație organizațiilor de producători și de pescari, care ar trebui implicați în mod activ; subliniază faptul că eliminarea aruncării înapoi în mare a capturilor ar trebui însoțită de măsuri tehnice pentru a reduce sau elimina capturile secundare nedorite și de stimulente pentru a încuraja practicile de pescuit selective; consideră că prioritară ar trebui să fie evitarea capturilor nedorite, mai degrabă, decât gestionarea acestora; este preocupat, în acest sens, de apariția unei piețe paralele a capturilor aruncate înapoi în mare, care ar constitui o amenințare la adresa ecosistemului și a sectorului pescuitului european; subliniază faptul în această situație că ar trebui oferite elemente de siguranță adecvate; de asemenea, subliniază necesitatea implicării părților interesate și a stabilirii minuțioase a obligației de debarcare a capturilor și de prelucrare ulterioară a acestor capturi, pentru a nu se ajunge la situația în care capturile nedorite pe mare să fie transferate pe uscat; |
| --- | --- |

15.

consideră că eliminarea progresivă a aruncării înapoi în mare a capturilor ar trebui să se facă în funcție de tipul de pescuit, ținând cont de caracteristicile diferitelor modalități și tipuri de pescuit și de faptul că este mai ușor de realizat în cazul pescuitului unei singure specii, în cazul pescuitului mixt existând anumite probleme care trebuie depășite; subliniază faptul că ar trebui să se acorde considerație organizațiilor de producători și de pescari, care ar trebui implicați în mod activ; subliniază faptul că eliminarea aruncării înapoi în mare a capturilor ar trebui însoțită de măsuri tehnice pentru a reduce sau elimina capturile secundare nedorite și de stimulente pentru a încuraja practicile de pescuit selective; consideră că prioritară ar trebui să fie evitarea capturilor nedorite, mai degrabă, decât gestionarea acestora; este preocupat, în acest sens, de apariția unei piețe paralele a capturilor aruncate înapoi în mare, care ar constitui o amenințare la adresa ecosistemului și a sectorului pescuitului european; subliniază faptul în această situație că ar trebui oferite elemente de siguranță adecvate; de asemenea, subliniază necesitatea implicării părților interesate și a stabilirii minuțioase a obligației de debarcare a capturilor și de prelucrare ulterioară a acestor capturi, pentru a nu se ajunge la situația în care capturile nedorite pe mare să fie transferate pe uscat;

| 16. | subliniază nevoia de a intensifica cercetarea științifică și de a aloca fonduri corespunzătoare în acest scop, în vederea dezvoltării unor instrumente și tehnici de pescuit care să evite capturile de specii nedorite; solicită Comisiei să propună măsuri suficiente și adecvate și să ofere statelor membre sprijin financiar în acest scop; în acest sens, subliniază importanța abordării gestionării pescuitului mixt; constată că tehnologia existentă pentru reducerea sau eliminarea aruncării înapoi în mare a capturilor nu este la fel de eficientă pentru toate tipurile de pescuit; în acest sens, invită Comisia să promoveze parteneriatele între oamenii de știință și pescari, să ia în considerare opiniile acestora în elaborarea politicilor sale și să asiste statele membre în conceperea de noi tehnici de pescuit; |
| --- | --- |

16.

subliniază nevoia de a intensifica cercetarea științifică și de a aloca fonduri corespunzătoare în acest scop, în vederea dezvoltării unor instrumente și tehnici de pescuit care să evite capturile de specii nedorite; solicită Comisiei să propună măsuri suficiente și adecvate și să ofere statelor membre sprijin financiar în acest scop; în acest sens, subliniază importanța abordării gestionării pescuitului mixt; constată că tehnologia existentă pentru reducerea sau eliminarea aruncării înapoi în mare a capturilor nu este la fel de eficientă pentru toate tipurile de pescuit; în acest sens, invită Comisia să promoveze parteneriatele între oamenii de știință și pescari, să ia în considerare opiniile acestora în elaborarea politicilor sale și să asiste statele membre în conceperea de noi tehnici de pescuit;

| 17. | solicită Comisiei și statelor membre să lanseze în regim de urgență „proiecte pilot” menite să îmbunătățească selectivitatea instrumentelor de pescuit; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei și statelor membre să lanseze în regim de urgență „proiecte pilot” menite să îmbunătățească selectivitatea instrumentelor de pescuit;

| 18. | constată dificultatea aplicării unei măsuri de eliminare a capturilor aruncate înapoi în mare în cazul activităților de pescuit mixte, precum, de exemplu, în Marea Mediterană (și nu numai), având în vedere existența unor practici de pescuit specifice și a unor condiții climatice și geologice specifice; consideră că este nevoie de consultări suplimentare pentru abordarea dificultăților legate de stabilirea infrastructurii pentru colectarea și procesarea capturilor accidentale, astfel cum a fost propus de Comisie; solicită măsuri suplimentare de reducere a capturilor de alevini și de descurajare a comercializării alevinilor; |
| --- | --- |

18.

constată dificultatea aplicării unei măsuri de eliminare a capturilor aruncate înapoi în mare în cazul activităților de pescuit mixte, precum, de exemplu, în Marea Mediterană (și nu numai), având în vedere existența unor practici de pescuit specifice și a unor condiții climatice și geologice specifice; consideră că este nevoie de consultări suplimentare pentru abordarea dificultăților legate de stabilirea infrastructurii pentru colectarea și procesarea capturilor accidentale, astfel cum a fost propus de Comisie; solicită măsuri suplimentare de reducere a capturilor de alevini și de descurajare a comercializării alevinilor;

| 19. | invită Comisia, în vederea conservării resurselor marine biologice și a asigurării unei sustenabilități pe termen lung a mediului, să evalueze posibilitatea de a crea o rețea de zone închise în care activitățile de pescuit să fie interzise pentru o anumită perioadă de timp pentru a crește productivitatea piscicolă și a conserva resursele acvatice biologice și ecosistemul marin; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia, în vederea conservării resurselor marine biologice și a asigurării unei sustenabilități pe termen lung a mediului, să evalueze posibilitatea de a crea o rețea de zone închise în care activitățile de pescuit să fie interzise pentru o anumită perioadă de timp pentru a crește productivitatea piscicolă și a conserva resursele acvatice biologice și ecosistemul marin;

| 20. | subliniază caracteristicile specifice regiunilor ultraperiferice, care sunt puternic dependente de pescuit la nivel economic, social și demografic, în care predomină pescuitul artizanal și care sunt înconjurate de mări adânci; consideră necesară limitarea accesului în aceste zone maritime sensibile din punct de vedere biogeografic la flotele regionale care folosesc unelte de pescuit ecologice; |
| --- | --- |

20.

subliniază caracteristicile specifice regiunilor ultraperiferice, care sunt puternic dependente de pescuit la nivel economic, social și demografic, în care predomină pescuitul artizanal și care sunt înconjurate de mări adânci; consideră necesară limitarea accesului în aceste zone maritime sensibile din punct de vedere biogeografic la flotele regionale care folosesc unelte de pescuit ecologice;

| 21. | își exprimă neîncrederea în ceea ce privește propunerile referitoare la comercializarea capturilor accidentale și subliniază că, în cazul aplicării acestora, trebuie prevăzute măsuri de siguranță adecvate pentru a evita apariția unei piețe paralele care să încurajeze pescarii să își sporească capturile; |
| --- | --- |

21.

își exprimă neîncrederea în ceea ce privește propunerile referitoare la comercializarea capturilor accidentale și subliniază că, în cazul aplicării acestora, trebuie prevăzute măsuri de siguranță adecvate pentru a evita apariția unei piețe paralele care să încurajeze pescarii să își sporească capturile;

| 22. | consideră că interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor ar trebui să se bazeze pe o introducere treptată pe fiecare zonă de pescuit, pentru a facilita adaptarea sectorului; subliniază că organizațiile de producători ar trebui să se implice activ în aplicarea treptată a unei astfel de interdicții; |
| --- | --- |

22.

consideră că interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor ar trebui să se bazeze pe o introducere treptată pe fiecare zonă de pescuit, pentru a facilita adaptarea sectorului; subliniază că organizațiile de producători ar trebui să se implice activ în aplicarea treptată a unei astfel de interdicții;

| 23. | solicită Comisiei să asiste statele membre în eliminarea diferitelor consecințe socioeconomice ale adoptării unei interdicții de aruncare înapoi în mare a capturilor; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să asiste statele membre în eliminarea diferitelor consecințe socioeconomice ale adoptării unei interdicții de aruncare înapoi în mare a capturilor;

| 24. | subliniază că introducerea de măsuri vizând eliminarea progresivă a practicii aruncării înapoi în mare a capturilor ar presupune o reformă aprofundată a sistemului de control și de aplicare; solicită Comisiei să asiste statele membre în acest sens pentru a asigura aplicarea măsurii într-un mod uniform; consideră că ACCP trebuie să fie susținut în mod corespunzător, dându-i-se suficiente competențe și resurse pentru a-și îndeplini sarcinile și a ajuta, astfel, statele membre să-și implementeze sistemele de norme și sancțiuni; |
| --- | --- |

24.

subliniază că introducerea de măsuri vizând eliminarea progresivă a practicii aruncării înapoi în mare a capturilor ar presupune o reformă aprofundată a sistemului de control și de aplicare; solicită Comisiei să asiste statele membre în acest sens pentru a asigura aplicarea măsurii într-un mod uniform; consideră că ACCP trebuie să fie susținut în mod corespunzător, dându-i-se suficiente competențe și resurse pentru a-și îndeplini sarcinile și a ajuta, astfel, statele membre să-și implementeze sistemele de norme și sancțiuni;

| 25. | solicită Comisiei să studieze reducerea stocurilor de pește cauzată de prădătorii naturali, precum leii de mare, focile și cormoranii, precum și să elaboreze și să pună în aplicare planuri de gestionare pentru a reglementa aceste populații în cooperare cu statele membre afectate; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să studieze reducerea stocurilor de pește cauzată de prădătorii naturali, precum leii de mare, focile și cormoranii, precum și să elaboreze și să pună în aplicare planuri de gestionare pentru a reglementa aceste populații în cooperare cu statele membre afectate;

| 26. | invită Comisia să pună în aplicare programe de educare a copiilor de vârstă școlară și a consumatorilor cu privire la diversitatea speciilor disponibile și cu privire la importanța consumului de pește produs într-un mod sustenabil; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să pună în aplicare programe de educare a copiilor de vârstă școlară și a consumatorilor cu privire la diversitatea speciilor disponibile și cu privire la importanța consumului de pește produs într-un mod sustenabil;

| 27. | reamintește faptul că Tratatul de la Lisabona prevede obligația de a urmări coerența politicilor Uniunii, inclusiv în ceea ce privește reforma politicii comune din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

27.

reamintește faptul că Tratatul de la Lisabona prevede obligația de a urmări coerența politicilor Uniunii, inclusiv în ceea ce privește reforma politicii comune din domeniul pescuitului;

Monitorizarea și colectarea de date de calitate

| 28. | consideră că fiabilitatea și disponibilitatea datelor științifice și evaluările impactului socioeconomic aferente diferitelor stocuri din diferitele bazine maritime și ecosistemele respective, precum și perfecționarea și uniformizarea modelelor aplicate trebuie să fie respectate ca priorități absolute ale reformei; este preocupat de lipsa de date științifice sigure necesare pentru avize științifice solide; |
| --- | --- |

28.

consideră că fiabilitatea și disponibilitatea datelor științifice și evaluările impactului socioeconomic aferente diferitelor stocuri din diferitele bazine maritime și ecosistemele respective, precum și perfecționarea și uniformizarea modelelor aplicate trebuie să fie respectate ca priorități absolute ale reformei; este preocupat de lipsa de date științifice sigure necesare pentru avize științifice solide;

| 29. | subliniază faptul că cercetarea științifică în domeniul pescuitului este un instrument esențial pentru gestionarea pescuitului, fiind indispensabilă pentru identificarea factorilor care influențează dezvoltarea resurselor piscicole, prin realizarea unei evaluări cantitative și prin elaborarea unor modele care fac posibilă estimarea evoluției lor, dar și pentru ameliorarea echipamentului de pescuit, a navelor și a condițiilor de muncă și de siguranță ale pescarilor, venind în completarea cunoștințelor și a experienței acestora; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că cercetarea științifică în domeniul pescuitului este un instrument esențial pentru gestionarea pescuitului, fiind indispensabilă pentru identificarea factorilor care influențează dezvoltarea resurselor piscicole, prin realizarea unei evaluări cantitative și prin elaborarea unor modele care fac posibilă estimarea evoluției lor, dar și pentru ameliorarea echipamentului de pescuit, a navelor și a condițiilor de muncă și de siguranță ale pescarilor, venind în completarea cunoștințelor și a experienței acestora;

| 30. | solicită Comisiei să înainteze propuneri privind colectarea de date de calitate și eficiente pentru oamenii de știință, armonizate la nivelul UE; îndeamnă, de asemenea, la stabilirea unui cadru de adoptare a deciziilor în situații în care datele sunt insuficiente și la elaborarea de modele științifice pe care să se bazeze gestionarea pescuitului mai multor specii; subliniază necesitatea implicării pescarilor, precum și a tuturor părților interesate, alături de oamenii de știință, pentru a contribui la colectarea și analizarea datelor și la dezvoltarea activă de parteneriate în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să înainteze propuneri privind colectarea de date de calitate și eficiente pentru oamenii de știință, armonizate la nivelul UE; îndeamnă, de asemenea, la stabilirea unui cadru de adoptare a deciziilor în situații în care datele sunt insuficiente și la elaborarea de modele științifice pe care să se bazeze gestionarea pescuitului mai multor specii; subliniază necesitatea implicării pescarilor, precum și a tuturor părților interesate, alături de oamenii de știință, pentru a contribui la colectarea și analizarea datelor și la dezvoltarea activă de parteneriate în domeniul cercetării;

| 31. | constată că, între principalele motive ale insuficienței datelor științifice esențiale cu privire la majoritatea stocurilor se distinge raportarea incorectă din partea statelor membre, lipsa unei finanțări adecvate și volumul redus de resurse umane și tehnice alocat de statele membre; solicită Comisiei, în acest context, să introducă un sistem prin care statele membre care nu își îndeplinesc obligațiile legate de colectarea și transmiterea datelor să fie sancționați; consideră că viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime ar trebui să furnizeze statelor membre asistență tehnică și financiară, dacă este cazul, pentru colectarea și analiza de date fiabile și să ia măsuri pentru a se asigura că cercetarea științifică din statele membre în acest domeniu beneficiază de resurse financiare corespunzătoare; |
| --- | --- |

31.

constată că, între principalele motive ale insuficienței datelor științifice esențiale cu privire la majoritatea stocurilor se distinge raportarea incorectă din partea statelor membre, lipsa unei finanțări adecvate și volumul redus de resurse umane și tehnice alocat de statele membre; solicită Comisiei, în acest context, să introducă un sistem prin care statele membre care nu își îndeplinesc obligațiile legate de colectarea și transmiterea datelor să fie sancționați; consideră că viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime ar trebui să furnizeze statelor membre asistență tehnică și financiară, dacă este cazul, pentru colectarea și analiza de date fiabile și să ia măsuri pentru a se asigura că cercetarea științifică din statele membre în acest domeniu beneficiază de resurse financiare corespunzătoare;

| 32. | arată că, în prezent, coparticiparea Uniunii la finanțarea achiziției, prelucrării și punerii la dispoziție de date științifice în sprijinul unei gestiuni bazate pe cunoaștere nu depășește 50 %; solicită, așadar, intensificarea eforturilor Uniunii în această privință; |
| --- | --- |

32.

arată că, în prezent, coparticiparea Uniunii la finanțarea achiziției, prelucrării și punerii la dispoziție de date științifice în sprijinul unei gestiuni bazate pe cunoaștere nu depășește 50 %; solicită, așadar, intensificarea eforturilor Uniunii în această privință;

| 33. | invită Comisia să stabilească o definiție a capacității de pescuit excedentare la nivelul UE, care să concilieze definițiile regionale, luând în considerare particularitățile locale; solicită în plus Comisiei să redefinească capacitatea de pescuit astfel încât atât capacitatea de pescuit a navei, cât și efortul de pescuit actual să fie considerate ca bază; în plus, subliniază necesitatea de a defini pescuitul la scară mică pentru a-l separa de pescuitul industrial; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să stabilească o definiție a capacității de pescuit excedentare la nivelul UE, care să concilieze definițiile regionale, luând în considerare particularitățile locale; solicită în plus Comisiei să redefinească capacitatea de pescuit astfel încât atât capacitatea de pescuit a navei, cât și efortul de pescuit actual să fie considerate ca bază; în plus, subliniază necesitatea de a defini pescuitul la scară mică pentru a-l separa de pescuitul industrial;

Sustenabilitatea socioeconomică

| 34. | consideră că resursele marine vii reprezintă un bun public comun și nu pot fi privatizate; respinge crearea de drepturi de proprietate privată pentru accesul la explorarea acestor bunuri publice; |
| --- | --- |

34.

consideră că resursele marine vii reprezintă un bun public comun și nu pot fi privatizate; respinge crearea de drepturi de proprietate privată pentru accesul la explorarea acestor bunuri publice;

| 35. | constată că propunerea de introducere a concesiunilor de pescuit transferabile, inclusă în regulamentul de bază, ca unică modalitate de soluționare a problemei capacității excedentare, ar putea genera practici anticoncurențiale, speculative și de concentrare și consideră, așadar, că ar trebui să aibă caracter voluntar și să fie lăsat la latitudinea statelor membre, așa cum se întâmplă în prezent; subliniază faptul că experiența directă a anumitor state membre care au introdus deja sistemul concesiunilor de pescuit transferabile fără a impune restricții și elemente de siguranță eficace arată o corelație directă între introducerea concesiunilor și creșterea concentrării drepturilor de pescuit în mâinile câtorva comercianți, concomitent cu creșterea prețurilor la produsele de pescuit; subliniază că, în anumite state, implementarea unui astfel de sistem a fost urmată de reducerea capacității de pescuit, însă acest lucru a avut loc îndeosebi în detrimentul pescuitului artizanal și de coastă, care, din punct de vedere ecologic, nu este cel mai distructiv segment, ci cel mai amenințat sector al industriei din punct de vedere economic și care, de asemenea, asigură cea mai mare parte a locurilor de muncă și a activității economice din regiunile de coastă; reamintește că reducerea capacității de pescuit poate să nu înseamnă neapărat o reducere a eforturilor de pescuit, ci numai concentrarea explorării resurselor halieutice la operatorii cei mai competitivi din punct de vedere economic; subliniază totuși că, dacă ar fi să se introducă sistemele CPT, ar trebui introduse măsuri de siguranță adecvate în vederea protejării pescuitului artizanal și de coastă; |
| --- | --- |

35.

constată că propunerea de introducere a concesiunilor de pescuit transferabile, inclusă în regulamentul de bază, ca unică modalitate de soluționare a problemei capacității excedentare, ar putea genera practici anticoncurențiale, speculative și de concentrare și consideră, așadar, că ar trebui să aibă caracter voluntar și să fie lăsat la latitudinea statelor membre, așa cum se întâmplă în prezent; subliniază faptul că experiența directă a anumitor state membre care au introdus deja sistemul concesiunilor de pescuit transferabile fără a impune restricții și elemente de siguranță eficace arată o corelație directă între introducerea concesiunilor și creșterea concentrării drepturilor de pescuit în mâinile câtorva comercianți, concomitent cu creșterea prețurilor la produsele de pescuit; subliniază că, în anumite state, implementarea unui astfel de sistem a fost urmată de reducerea capacității de pescuit, însă acest lucru a avut loc îndeosebi în detrimentul pescuitului artizanal și de coastă, care, din punct de vedere ecologic, nu este cel mai distructiv segment, ci cel mai amenințat sector al industriei din punct de vedere economic și care, de asemenea, asigură cea mai mare parte a locurilor de muncă și a activității economice din regiunile de coastă; reamintește că reducerea capacității de pescuit poate să nu înseamnă neapărat o reducere a eforturilor de pescuit, ci numai concentrarea explorării resurselor halieutice la operatorii cei mai competitivi din punct de vedere economic; subliniază totuși că, dacă ar fi să se introducă sistemele CPT, ar trebui introduse măsuri de siguranță adecvate în vederea protejării pescuitului artizanal și de coastă;

| 36. | consideră că celor care practică pescuitul într-un mod responsabil din punct de vedere social și ecologic trebuie să li se acorde acces cu prioritate la zonele de pescuit; subliniază faptul că diminuarea capacității de pescuit a anumitor unități piscicole se poate realiza fără utilizarea concesiunilor de pescuit transferabile; solicită statelor membre să implementeze măsurile cele mai indicate pentru situația lor pentru a reduce capacitatea ori de câte ori este necesar; |
| --- | --- |

36.

consideră că celor care practică pescuitul într-un mod responsabil din punct de vedere social și ecologic trebuie să li se acorde acces cu prioritate la zonele de pescuit; subliniază faptul că diminuarea capacității de pescuit a anumitor unități piscicole se poate realiza fără utilizarea concesiunilor de pescuit transferabile; solicită statelor membre să implementeze măsurile cele mai indicate pentru situația lor pentru a reduce capacitatea ori de câte ori este necesar;

| 37. | consideră că viabilitatea economică a sectorului pescuitului este afectată, printre alți factori, de volatilitatea prețurilor petrolului; solicită Comisiei să prezinte măsuri adecvate pentru îmbunătățirea eficienței combustibililor în cadrul sectorului pescuitului și al acvaculturii, fără a crește capacitatea de pescuit, să îmbunătățească situația economică dificilă cu care se confruntă pescarii europeni și să propună în acest sens un plan de acțiune pentru regiunile de coastă și insulare, în special pentru regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

37.

consideră că viabilitatea economică a sectorului pescuitului este afectată, printre alți factori, de volatilitatea prețurilor petrolului; solicită Comisiei să prezinte măsuri adecvate pentru îmbunătățirea eficienței combustibililor în cadrul sectorului pescuitului și al acvaculturii, fără a crește capacitatea de pescuit, să îmbunătățească situația economică dificilă cu care se confruntă pescarii europeni și să propună în acest sens un plan de acțiune pentru regiunile de coastă și insulare, în special pentru regiunile ultraperiferice;

| 38. | reamintește că oceanele lumii nu numai că asigură hrana, securitatea alimentară și mijloacele de subzistență a 500 de milioane de persoane din întreaga lume și cel puțin 50 % din proteinele de origine animală pentru 400 de milioane de persoane din țările cele mai sărace prin intermediul produselor pescărești, ci sunt esențiale și pentru atenuarea schimbărilor climatice, întrucât mările reprezintă cel mai mare captor de carbon pe termen lung, oferă un mijloc de transport și reprezintă aproximativ 90 % din habitatul viețuitoarelor de pe planetă; |
| --- | --- |

38.

reamintește că oceanele lumii nu numai că asigură hrana, securitatea alimentară și mijloacele de subzistență a 500 de milioane de persoane din întreaga lume și cel puțin 50 % din proteinele de origine animală pentru 400 de milioane de persoane din țările cele mai sărace prin intermediul produselor pescărești, ci sunt esențiale și pentru atenuarea schimbărilor climatice, întrucât mările reprezintă cel mai mare captor de carbon pe termen lung, oferă un mijloc de transport și reprezintă aproximativ 90 % din habitatul viețuitoarelor de pe planetă;

| 39. | reafirmă necesitatea garantării unei monitorizări și certificări riguroase a produselor piscicole care pătrund pe piața Uniunii, inclusiv a importurilor, pentru a se asigura că provin din activități de pescuit sustenabile și, în cazul produselor de import, că respectă aceleași cerințe care le sunt impuse producătorilor comunitari, de exemplu în ceea ce privește etichetarea, trasabilitatea, normele fitosanitare și dimensiunile minime; |
| --- | --- |

39.

reafirmă necesitatea garantării unei monitorizări și certificări riguroase a produselor piscicole care pătrund pe piața Uniunii, inclusiv a importurilor, pentru a se asigura că provin din activități de pescuit sustenabile și, în cazul produselor de import, că respectă aceleași cerințe care le sunt impuse producătorilor comunitari, de exemplu în ceea ce privește etichetarea, trasabilitatea, normele fitosanitare și dimensiunile minime;

O perspectivă pozitivă a ocupării forței de muncă în industria pescuitului și a acvaculturii

| 40. | consideră cu fermitate că PCP reformată nu trebuie eliminată din contextul socioeconomic și ecologic în care se află; consideră că sectorul pescuitului și sectorul acvaculturii extensive trebuie privite drept surse directe și indirecte de locuri de muncă care pot vitaliza economia în regiunile noastre maritime și susține în general economia acestora, contribuind, de asemenea, la securitatea alimentară a Uniunii Europene; consideră că, în acest scop, PCP ar trebui să contribuie la creșterea nivelului de trai al comunităților care depind de pescuit, asigurând condiții de muncă mai bune pentru pescari, în special prin respectarea legislației în materie de sănătate și siguranță și a normelor stabilite prin contractele colective de muncă; |
| --- | --- |

40.

consideră cu fermitate că PCP reformată nu trebuie eliminată din contextul socioeconomic și ecologic în care se află; consideră că sectorul pescuitului și sectorul acvaculturii extensive trebuie privite drept surse directe și indirecte de locuri de muncă care pot vitaliza economia în regiunile noastre maritime și susține în general economia acestora, contribuind, de asemenea, la securitatea alimentară a Uniunii Europene; consideră că, în acest scop, PCP ar trebui să contribuie la creșterea nivelului de trai al comunităților care depind de pescuit, asigurând condiții de muncă mai bune pentru pescari, în special prin respectarea legislației în materie de sănătate și siguranță și a normelor stabilite prin contractele colective de muncă;

| 41. | este preocupat de faptul că, în ultimul deceniu, s-au pierdut peste 30 % dintre locurile de muncă existente în sectorul capturilor; consideră că reducerea stocurilor de pește, lipsa unui salariu minim garantat și prețul redus la prima vânzare, precum și condițiile de lucru dificile constituie obstacole pentru reînnoirea resurselor umane necesare în acest sector; |
| --- | --- |

41.

este preocupat de faptul că, în ultimul deceniu, s-au pierdut peste 30 % dintre locurile de muncă existente în sectorul capturilor; consideră că reducerea stocurilor de pește, lipsa unui salariu minim garantat și prețul redus la prima vânzare, precum și condițiile de lucru dificile constituie obstacole pentru reînnoirea resurselor umane necesare în acest sector;

| 42. | constată cu satisfacție faptul că o serie de studii arată că autorizarea creșterii stocurilor de pește la niveluri superioare celor capabile să genereze producția maximă durabilă ar conduce la beneficii sociale și economice semnificative, inclusiv la creșterea ocupării forței de muncă și a capturilor și la îmbunătățirea rentabilității; |
| --- | --- |

42.

constată cu satisfacție faptul că o serie de studii arată că autorizarea creșterii stocurilor de pește la niveluri superioare celor capabile să genereze producția maximă durabilă ar conduce la beneficii sociale și economice semnificative, inclusiv la creșterea ocupării forței de muncă și a capturilor și la îmbunătățirea rentabilității;

| 43. | consideră că sectorul pescuitului poate rămâne sustenabil atunci când se va stabili un echilibru între aspectele socioeconomice și cele ecologice și dacă există un număr suficient de lucrători competenți, formați în mod corespunzător; consideră că, în vederea atingerii acestui obiectiv, carierele în domeniul pescuitului trebuie să devină atractive, iar standardele de calificare și formare trebuie să îndeplinească cerințele internaționale și europene; solicită Comisiei să promoveze sisteme de formare și de instruire corespunzătoare cu privire la bunele practici și biologia marină în diferitele domenii ale sectorului, întrucât acest lucru ar putea ajuta la atragerea tinerilor și la dezvoltarea unui sector competitiv și sustenabil al pescuitului și al acvaculturii; consideră că ar trebui să existe posibilitatea punerii la dispoziție a unor pachete financiare destinate înființării de întreprinderi, pentru a asigura apariția unei noi generații de pescari în sectorul pescuitului artizanal; |
| --- | --- |

43.

consideră că sectorul pescuitului poate rămâne sustenabil atunci când se va stabili un echilibru între aspectele socioeconomice și cele ecologice și dacă există un număr suficient de lucrători competenți, formați în mod corespunzător; consideră că, în vederea atingerii acestui obiectiv, carierele în domeniul pescuitului trebuie să devină atractive, iar standardele de calificare și formare trebuie să îndeplinească cerințele internaționale și europene; solicită Comisiei să promoveze sisteme de formare și de instruire corespunzătoare cu privire la bunele practici și biologia marină în diferitele domenii ale sectorului, întrucât acest lucru ar putea ajuta la atragerea tinerilor și la dezvoltarea unui sector competitiv și sustenabil al pescuitului și al acvaculturii; consideră că ar trebui să existe posibilitatea punerii la dispoziție a unor pachete financiare destinate înființării de întreprinderi, pentru a asigura apariția unei noi generații de pescari în sectorul pescuitului artizanal;

| 44. | salută propunerea Comisiei cu privire la inițiativa „Creștere albastră – creștere durabilă la nivelul oceanelor, al mărilor și al zonelor costiere”; consideră că o mobilitate profesională sporită în cadrul sectorului pescuitului, diversificarea locurilor de muncă și identificarea de instrumente care să faciliteze adaptarea programelor de calificare și de formare în funcție de nevoile sectorului sunt importante pentru creșterea industriei maritime, a pescuitului și a acvaculturii; |
| --- | --- |

44.

salută propunerea Comisiei cu privire la inițiativa „Creștere albastră – creștere durabilă la nivelul oceanelor, al mărilor și al zonelor costiere”; consideră că o mobilitate profesională sporită în cadrul sectorului pescuitului, diversificarea locurilor de muncă și identificarea de instrumente care să faciliteze adaptarea programelor de calificare și de formare în funcție de nevoile sectorului sunt importante pentru creșterea industriei maritime, a pescuitului și a acvaculturii;

| 45. | consideră că rolul femeilor în sectorul pescuitului ar trebui să fie mai bine recunoscut și recompensat din punct de vedere juridic și social; insistă asupra faptului că femeile care lucrează în sectorul pescuitului ar trebui să se bucure de aceleași drepturi ca bărbații în toate privințele, de exemplu în ceea ce privește apartenența și eligibilitatea la nivelul organelor de conducere ale organizațiilor de pescuit; consideră că soțiile și partenerele pescarilor care susțin întreprinderea familială ar trebui, de facto, să beneficieze de un statut juridic și de beneficii sociale echivalente celor de care beneficiază lucrătorii independenți, în temeiul Directivei 2010/41/UE; consideră totodată că ar trebui să se acorde finanțare din Fondul european pentru pescuit și din viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime pentru activități de instruire concepute în mod expres pentru femeile care lucrează în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

45.

consideră că rolul femeilor în sectorul pescuitului ar trebui să fie mai bine recunoscut și recompensat din punct de vedere juridic și social; insistă asupra faptului că femeile care lucrează în sectorul pescuitului ar trebui să se bucure de aceleași drepturi ca bărbații în toate privințele, de exemplu în ceea ce privește apartenența și eligibilitatea la nivelul organelor de conducere ale organizațiilor de pescuit; consideră că soțiile și partenerele pescarilor care susțin întreprinderea familială ar trebui, de facto, să beneficieze de un statut juridic și de beneficii sociale echivalente celor de care beneficiază lucrătorii independenți, în temeiul Directivei 2010/41/UE; consideră totodată că ar trebui să se acorde finanțare din Fondul european pentru pescuit și din viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime pentru activități de instruire concepute în mod expres pentru femeile care lucrează în sectorul pescuitului;

| 46. | consideră că reforma PCP ar putea, în lipsa unor măsuri de însoțire adecvate, să conducă pe termen scurt la pierderi de locuri de muncă, îndeosebi în sectorul capturilor și în cel al prelucrării terestre (on-shore), afectând, prin urmare, definitiv creșterea economică fragilă în cadrul comunităților costiere și al insulelor, îndeosebi în regiunile ultraperiferice; subliniază, în acest sens, stringența unor măsuri socioeconomice suplimentare, inclusiv de cooperare profesională, și a unui plan privind locurile de muncă, pentru a compensa efectele temporare ale atingerii producției maxime durabile și în vederea sporirii atractivității sectorului pentru tineri și a furnizării de stimulente care să îi atragă pe aceștia să se alăture sectorului; solicită Comisiei să examineze și să promoveze cooperarea cu Banca Europeană de Investiții pentru a stimula investițiile în acest sector; |
| --- | --- |

46.

consideră că reforma PCP ar putea, în lipsa unor măsuri de însoțire adecvate, să conducă pe termen scurt la pierderi de locuri de muncă, îndeosebi în sectorul capturilor și în cel al prelucrării terestre (on-shore), afectând, prin urmare, definitiv creșterea economică fragilă în cadrul comunităților costiere și al insulelor, îndeosebi în regiunile ultraperiferice; subliniază, în acest sens, stringența unor măsuri socioeconomice suplimentare, inclusiv de cooperare profesională, și a unui plan privind locurile de muncă, pentru a compensa efectele temporare ale atingerii producției maxime durabile și în vederea sporirii atractivității sectorului pentru tineri și a furnizării de stimulente care să îi atragă pe aceștia să se alăture sectorului; solicită Comisiei să examineze și să promoveze cooperarea cu Banca Europeană de Investiții pentru a stimula investițiile în acest sector;

| 47. | consideră necesară promovarea dezvoltării de inovații și activități legate de domeniul pescuitului, care să poată compensa pierderea de locuri de muncă din cauza ajustărilor determinate de reforma PCP; îndeamnă Comisia să organizeze programe specifice dedicate dezvoltării turismului pentru pescuit și altor domenii de dezvoltare economică legate de mare și de activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

47.

consideră necesară promovarea dezvoltării de inovații și activități legate de domeniul pescuitului, care să poată compensa pierderea de locuri de muncă din cauza ajustărilor determinate de reforma PCP; îndeamnă Comisia să organizeze programe specifice dedicate dezvoltării turismului pentru pescuit și altor domenii de dezvoltare economică legate de mare și de activitățile de pescuit;

Regionalizarea

| 48. | este de acord cu opinia exprimată în cadrul propunerii Comisiei privind nevoia de adaptare și de măsuri specifice, ținând cont de disparitățile din cadrul industriei pescuitului și acvaculturii din Europa și, îndeosebi, în cazul zonelor de coastă și al regiunilor ultraperiferice din Uniune; sprijină ideea privind introducerea regionalizării drept unul dintre instrumentele principale ale acestei noi forme de guvernanță, pentru a răspunde în mod corespunzător necesităților fiecărui bazin maritim și pentru a stimula adeziunea la normele adoptate la nivel european; |
| --- | --- |

48.

este de acord cu opinia exprimată în cadrul propunerii Comisiei privind nevoia de adaptare și de măsuri specifice, ținând cont de disparitățile din cadrul industriei pescuitului și acvaculturii din Europa și, îndeosebi, în cazul zonelor de coastă și al regiunilor ultraperiferice din Uniune; sprijină ideea privind introducerea regionalizării drept unul dintre instrumentele principale ale acestei noi forme de guvernanță, pentru a răspunde în mod corespunzător necesităților fiecărui bazin maritim și pentru a stimula adeziunea la normele adoptate la nivel european;

| 49. | consideră că reforma ar trebui să constituie o oportunitate pentru reînnoirea din temelii a cooperării dintre comunitatea științifică, industrie și partenerii sociali, în vederea punerii în aplicare a procesului de regionalizare; |
| --- | --- |

49.

consideră că reforma ar trebui să constituie o oportunitate pentru reînnoirea din temelii a cooperării dintre comunitatea științifică, industrie și partenerii sociali, în vederea punerii în aplicare a procesului de regionalizare;

| 50. | evidențiază importanța sectorului pescuitului pentru situația socioeconomică, ocuparea forței de muncă și promovarea coeziunii economice și sociale a regiunilor ultraperiferice, care au drept caracteristică faptul că economiile lor fac obiectul unor condiționări structurale permanente și dispun de puține posibilități de diversificare economică; |
| --- | --- |

50.

evidențiază importanța sectorului pescuitului pentru situația socioeconomică, ocuparea forței de muncă și promovarea coeziunii economice și sociale a regiunilor ultraperiferice, care au drept caracteristică faptul că economiile lor fac obiectul unor condiționări structurale permanente și dispun de puține posibilități de diversificare economică;

| 51. | subliniază că, în contextul regionalizării, trebuie stabilite norme clare și simple la un nivel corespunzător, mărind, prin urmare, gradul de respectare a acestora; consideră, de asemenea, cu fermitate că CCR-urile cu o reprezentare mai largă și responsabilități sporite ar trebui să promoveze în continuare dialogul și cooperarea între părțile interesate și să contribuie activ la întocmirea planurilor multianuale de gestionare; reamintește rolul colegiuitorilor în adoptarea acestor planuri; |
| --- | --- |

51.

subliniază că, în contextul regionalizării, trebuie stabilite norme clare și simple la un nivel corespunzător, mărind, prin urmare, gradul de respectare a acestora; consideră, de asemenea, cu fermitate că CCR-urile cu o reprezentare mai largă și responsabilități sporite ar trebui să promoveze în continuare dialogul și cooperarea între părțile interesate și să contribuie activ la întocmirea planurilor multianuale de gestionare; reamintește rolul colegiuitorilor în adoptarea acestor planuri;

| 52. | consideră, la un mod mai general, că rolul consiliilor consultative regionale trebuie consolidat în ceea ce privește reprezentativitatea și atribuțiile; în acest sens, îndeamnă Comisia să prezinte o propunere nouă în vederea consolidării participării părților interesate și a pescuitului artizanal și la scară mică, determinând astfel o regionalizare reală a PCP; salută, din acest punct de vedere, propunerea Comisiei de a stabili un Consiliu consultativ pentru Marea Neagră; subliniază totodată că Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (GFCM) nu este un cadru adecvat pentru gestionarea Mării Negre, fiind necesară o nouă organizație regională de gestionare a pescuitului; solicită Comisiei intensificarea dialogului cu statele riverane Mării Negre, în special în ceea ce privește exploatarea și conservarea resurselor halieutice; solicită crearea unui consiliu consultativ pentru regiunile ultraperiferice; consideră că, urmând orientările Comisiei Europene privind principiile regionalizării și subsidiarității, trebuie avută în vedere înființarea unui consiliu consultativ regional pentru regiunile ultraperiferice, ținând cont de caracterul sensibil al particularităților acestora; subliniază faptul că CCR-le trebuie să consilieze Parlamentul și Consiliul în privința adoptării planurilor multianuale și să implice oameni de știință în procesul de adoptare a deciziilor; |
| --- | --- |

52.

consideră, la un mod mai general, că rolul consiliilor consultative regionale trebuie consolidat în ceea ce privește reprezentativitatea și atribuțiile; în acest sens, îndeamnă Comisia să prezinte o propunere nouă în vederea consolidării participării părților interesate și a pescuitului artizanal și la scară mică, determinând astfel o regionalizare reală a PCP; salută, din acest punct de vedere, propunerea Comisiei de a stabili un Consiliu consultativ pentru Marea Neagră; subliniază totodată că Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (GFCM) nu este un cadru adecvat pentru gestionarea Mării Negre, fiind necesară o nouă organizație regională de gestionare a pescuitului; solicită Comisiei intensificarea dialogului cu statele riverane Mării Negre, în special în ceea ce privește exploatarea și conservarea resurselor halieutice; solicită crearea unui consiliu consultativ pentru regiunile ultraperiferice; consideră că, urmând orientările Comisiei Europene privind principiile regionalizării și subsidiarității, trebuie avută în vedere înființarea unui consiliu consultativ regional pentru regiunile ultraperiferice, ținând cont de caracterul sensibil al particularităților acestora; subliniază faptul că CCR-le trebuie să consilieze Parlamentul și Consiliul în privința adoptării planurilor multianuale și să implice oameni de știință în procesul de adoptare a deciziilor;

| 53. | consideră că regionalizarea PCP trebuie să reflecte amploarea geografică a zonelor de pescuit gestionate, obiectivele și principiile fiind adoptate de colegiuitorii UE, iar detaliile măsurilor de gestionare fiind decise la nivel regional în măsura în care acest lucru este posibil, ceea ce înseamnă că pentru unele zone de pescuit sfera decizională include mai multe state membre, în timp ce pentru altele sfera decizională ar putea fi concentrată într-o regiune a unui singur stat membru; recunoaște eventuala necesitate a creării de noi structuri, în vederea funcționării unui astfel de sistem; |
| --- | --- |

53.

consideră că regionalizarea PCP trebuie să reflecte amploarea geografică a zonelor de pescuit gestionate, obiectivele și principiile fiind adoptate de colegiuitorii UE, iar detaliile măsurilor de gestionare fiind decise la nivel regional în măsura în care acest lucru este posibil, ceea ce înseamnă că pentru unele zone de pescuit sfera decizională include mai multe state membre, în timp ce pentru altele sfera decizională ar putea fi concentrată într-o regiune a unui singur stat membru; recunoaște eventuala necesitate a creării de noi structuri, în vederea funcționării unui astfel de sistem;

| 54. | consideră că este important să se acorde mai multă apreciere anumitor segmente ale sectorului de pescuit european, de exemplu, pescuitului costier la scară mică care, în anumite zone geografice, precum Marea Mediterană, asigură mijloace de trai și locuri de muncă; |
| --- | --- |

54.

consideră că este important să se acorde mai multă apreciere anumitor segmente ale sectorului de pescuit european, de exemplu, pescuitului costier la scară mică care, în anumite zone geografice, precum Marea Mediterană, asigură mijloace de trai și locuri de muncă;

| 55. | își exprimă, de asemenea, convingerea că este necesară o abordare mai holistică și mai integrată a mediului maritim și că planificarea spațială maritimă la nivel local și regional, care să implice toate părțile interesate, constituie un instrument necesar pentru punerea în aplicare a unei veritabile abordări ecosistemice a gestionării; |
| --- | --- |

55.

își exprimă, de asemenea, convingerea că este necesară o abordare mai holistică și mai integrată a mediului maritim și că planificarea spațială maritimă la nivel local și regional, care să implice toate părțile interesate, constituie un instrument necesar pentru punerea în aplicare a unei veritabile abordări ecosistemice a gestionării;

| 56. | ia act de faptul că o planificare eficace la nivel regional sau local va facilita utilizarea optimă a resurselor maritime, având în vedere condițiile locale, cererea de pe piață, utilizările concurente, necesitatea unor zone protejate, desemnarea unor zone specifice unde să fie autorizate doar anumite bune practici și unelte de pescuit etc.; |
| --- | --- |

56.

ia act de faptul că o planificare eficace la nivel regional sau local va facilita utilizarea optimă a resurselor maritime, având în vedere condițiile locale, cererea de pe piață, utilizările concurente, necesitatea unor zone protejate, desemnarea unor zone specifice unde să fie autorizate doar anumite bune practici și unelte de pescuit etc.;

| 57. | subliniază faptul că o reformă ambițioasă și autentică a PCP poate fi facilitată dacă există suficiente resurse financiare pentru următorii zece ani pentru a sprijini toate măsurile adoptate în cadrul reformei și pentru a oferi soluții la toate problemele de natură socioeconomică sau de mediu care pot apărea; respinge orice solicitare din partea statelor membre de reducere a nivelului fondurilor UE alocate pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că o reformă ambițioasă și autentică a PCP poate fi facilitată dacă există suficiente resurse financiare pentru următorii zece ani pentru a sprijini toate măsurile adoptate în cadrul reformei și pentru a oferi soluții la toate problemele de natură socioeconomică sau de mediu care pot apărea; respinge orice solicitare din partea statelor membre de reducere a nivelului fondurilor UE alocate pescuitului și acvaculturii;

| 58. | subliniază, în special, importanța sinergiilor dintre Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), Instrumentul european de vecinătate și parteneriat (IEVP) și Fondul european pentru pescuit (FEP) privind amenajarea teritorială a zonelor costiere; consideră că strategiile macroregionale, programele de cooperare teritorială europeană și programele privind bazinele maritime reprezintă instrumente adecvate pentru a pune în aplicare strategii integrate de dezvoltare a zonelor costiere ale UE; |
| --- | --- |

58.

subliniază, în special, importanța sinergiilor dintre Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), Instrumentul european de vecinătate și parteneriat (IEVP) și Fondul european pentru pescuit (FEP) privind amenajarea teritorială a zonelor costiere; consideră că strategiile macroregionale, programele de cooperare teritorială europeană și programele privind bazinele maritime reprezintă instrumente adecvate pentru a pune în aplicare strategii integrate de dezvoltare a zonelor costiere ale UE;

| 59. | insistă asupra necesității ca viitorul FEP să acorde ajutoare pentru modernizarea flotelor de pescuit, din rațiuni legate de siguranță, de protecția mediului sau de economia de combustibil; |
| --- | --- |

59.

insistă asupra necesității ca viitorul FEP să acorde ajutoare pentru modernizarea flotelor de pescuit, din rațiuni legate de siguranță, de protecția mediului sau de economia de combustibil;

| 60. | subliniază faptul că noile politici, obiective sau priorități cu impact asupra mediului maritim ar trebui să corespundă unor noi mijloace financiare; nu este de acord ca finanțarea acestor noi priorități, obiective sau politici (precum Politica maritimă integrată) să se facă în detrimentul fondurilor necesare pentru politica din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că noile politici, obiective sau priorități cu impact asupra mediului maritim ar trebui să corespundă unor noi mijloace financiare; nu este de acord ca finanțarea acestor noi priorități, obiective sau politici (precum Politica maritimă integrată) să se facă în detrimentul fondurilor necesare pentru politica din domeniul pescuitului;

| 61. | reamintește obligația stabilită la articolul 208 din TFUE, care prevede că UE trebuie să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare, inclusiv PCP; |
| --- | --- |

61.

reamintește obligația stabilită la articolul 208 din TFUE, care prevede că UE trebuie să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare, inclusiv PCP;

| 62. | subliniază faptul că produsele importate obținute din pescuit și acvacultură ar trebui să facă obiectul acelorași standarde de mediu, de igienă și sociale ca cele aplicate producției europene interne, inclusiv în ceea ce privește trasabilitatea „de la plasa de pescuit până la farfurie”, și consideră că țările în curs de dezvoltare vor avea nevoie de asistență financiară și tehnică pentru a respecta aceleași standarde și pentru a lupta cu o mai mare eficacitate împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că produsele importate obținute din pescuit și acvacultură ar trebui să facă obiectul acelorași standarde de mediu, de igienă și sociale ca cele aplicate producției europene interne, inclusiv în ceea ce privește trasabilitatea „de la plasa de pescuit până la farfurie”, și consideră că țările în curs de dezvoltare vor avea nevoie de asistență financiară și tehnică pentru a respecta aceleași standarde și pentru a lupta cu o mai mare eficacitate împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;

| 63. | subliniază că orice acces la resursele piscicole din țările în curs de dezvoltare trebuie să fie în conformitate nu doar cu articolul 62 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (CNUDM), referitor la stocurile excedentare, ci și cu articolele 69 și 70, referitoare la drepturile statelor fără ieșire la mare și ale celor defavorizate din punct de vedere geografic din regiunile în cauză, în special în ceea ce privește necesitățile alimentare și socioeconomice ale populațiilor locale; |
| --- | --- |

63.

subliniază că orice acces la resursele piscicole din țările în curs de dezvoltare trebuie să fie în conformitate nu doar cu articolul 62 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (CNUDM), referitor la stocurile excedentare, ci și cu articolele 69 și 70, referitoare la drepturile statelor fără ieșire la mare și ale celor defavorizate din punct de vedere geografic din regiunile în cauză, în special în ceea ce privește necesitățile alimentare și socioeconomice ale populațiilor locale;

| 64. | reiterează condiția de bază privind resursele excedentare, prevăzută în CNUDM atunci când se utilizează stocuri de pește din apele țărilor terțe; subliniază importanța stabilirii în mod corespunzător și științific a resurselor excedentare; subliniază faptul că PCP trebuie să asigure transparența și schimbul tuturor informațiilor relevante între UE și țările terțe partenere cu privire la efortul total de pescuit pentru stocurile vizate de navele naționale și, dacă este cazul, de navele străine. |
| --- | --- |

64.

reiterează condiția de bază privind resursele excedentare, prevăzută în CNUDM atunci când se utilizează stocuri de pește din apele țărilor terțe; subliniază importanța stabilirii în mod corespunzător și științific a resurselor excedentare; subliniază faptul că PCP trebuie să asigure transparența și schimbul tuturor informațiilor relevante între UE și țările terțe partenere cu privire la efortul total de pescuit pentru stocurile vizate de navele naționale și, dacă este cazul, de navele străine.

| 65. | reiterează faptul că viitoarea PCP trebuie să urmeze principiile bunei guvernanțe, inclusiv, printre altele, principiile transparenței și accesului la informații în conformitate cu Convenția de la Aarhus și cu evaluarea acordurilor de parteneriat durabil (APD); |
| --- | --- |

65.

reiterează faptul că viitoarea PCP trebuie să urmeze principiile bunei guvernanțe, inclusiv, printre altele, principiile transparenței și accesului la informații în conformitate cu Convenția de la Aarhus și cu evaluarea acordurilor de parteneriat durabil (APD);

| 66. | subliniază că UE ar trebui să promoveze gestionarea durabilă a resurselor în țările terțe și invită, prin urmare, Uniunea Europeană să-și intensifice acțiunile de combatere a activităților de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate; subliniază că acordurile pentru pescuit sustenabil ar trebui să se axeze mai puternic pe cercetarea științifică și colectarea de date, monitorizare, control și supraveghere; în acest sens, consideră că UE ar trebui să canalizeze către țările terțe partenere un sprijin adecvat de ordin financiar, tehnic și în materie de resurse umane; |
| --- | --- |

66.

subliniază că UE ar trebui să promoveze gestionarea durabilă a resurselor în țările terțe și invită, prin urmare, Uniunea Europeană să-și intensifice acțiunile de combatere a activităților de pescuit ilegale, nedeclarate și nereglementate; subliniază că acordurile pentru pescuit sustenabil ar trebui să se axeze mai puternic pe cercetarea științifică și colectarea de date, monitorizare, control și supraveghere; în acest sens, consideră că UE ar trebui să canalizeze către țările terțe partenere un sprijin adecvat de ordin financiar, tehnic și în materie de resurse umane;

| 67. | reiterează ideea potrivit căreia PCP trebuie să fie coerentă cu politicile de mediu și de dezvoltare, inclusiv cu cele privind protecția ecosistemelor marine; prin urmare, solicită luarea unor măsuri care să amelioreze și să extindă cunoștințele științifice, precum și o cooperare internațională mai strânsă pentru a se asigura rezultate mai bune; |
| --- | --- |

67.

reiterează ideea potrivit căreia PCP trebuie să fie coerentă cu politicile de mediu și de dezvoltare, inclusiv cu cele privind protecția ecosistemelor marine; prin urmare, solicită luarea unor măsuri care să amelioreze și să extindă cunoștințele științifice, precum și o cooperare internațională mai strânsă pentru a se asigura rezultate mai bune;

| 68. | reiterează ideea potrivit căreia toți resortisanții UE trebuie să respecte normele și regulamentele PCP, indiferent de zona în care își desfășoară activitatea, inclusiv reglementările din domeniul mediului și din cel social; |
| --- | --- |

68.

reiterează ideea potrivit căreia toți resortisanții UE trebuie să respecte normele și regulamentele PCP, indiferent de zona în care își desfășoară activitatea, inclusiv reglementările din domeniul mediului și din cel social;

*

* *

| 69. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

69.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 271 E, 7.11.2002, p. 401.

(2)  JO L 358, 31.12.02, p. 59.

(3)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 228.

(4)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 271.

(5)  JO C 68 E, 21.3.2009, p. 26.

(6)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(7)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 31.

(8)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 38.

(9)  JO C 184 E, 8.7.2010, p. 75.

(10)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 37.

(11)  JO C 348 E, 21.12.2010, p. 15.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0052.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0234.

---

Joi, 13 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/117 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/117

---

Joi, 13 septembrie 2012Al 18-lea raport cu tema „O mai bună legiferare” – Aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2010)

P7_TA(2012)0340

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 privind cel de al 18-lea raport cu tema „O mai bună legiferare” – Aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2010) (2011/2276(INI))

2013/C 353 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (1),

| — | având în vedere Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (2),

| — | având în vedere Declarația politică comună din 27 octombrie 2011 a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind documentele explicative (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică comună din 27 octombrie 2011 a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind documentele explicative (3),

| — | având în vedere modalitățile practice convenite la 22 iulie 2011 între serviciile competente ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru punerea în aplicare a articolului 294 alineatul (4) din TFUE în cazul acordurilor la prima lectură, |
| --- | --- |

—

având în vedere modalitățile practice convenite la 22 iulie 2011 între serviciile competente ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru punerea în aplicare a articolului 294 alineatul (4) din TFUE în cazul acordurilor la prima lectură,

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o mai bună legiferare, subsidiaritate și proporționalitate și o reglementare inteligentă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o mai bună legiferare, subsidiaritate și proporționalitate și o reglementare inteligentă (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la cel de-al 27-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la cel de-al 27-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011 referitoare la garantarea unor evaluări de impact independente (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011 referitoare la garantarea unor evaluări de impact independente (6),

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (al 18-lea raport privind o mai bună legiferare pentru anul 2010) (COM(2011)0344), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (al 18-lea raport privind o mai bună legiferare pentru anul 2010) (COM(2011)0344),

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind reducerea la minimum a sarcinilor normative impuse IMM-urilor - Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind reducerea la minimum a sarcinilor normative impuse IMM-urilor - Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor (COM(2011)0803),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei pe tema celui de-al 28-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei pe tema celui de-al 28-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (COM(2011)0588),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană COM(2010)0543, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană COM(2010)0543,

| — | având în vedere concluziile Consiliului pentru competitivitate din 5 decembrie 2011 cu privire la evaluarea impactului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului pentru competitivitate din 5 decembrie 2011 cu privire la evaluarea impactului,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Competitivitate din 30 mai 2011 cu privire la reglementarea inteligentă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Competitivitate din 30 mai 2011 cu privire la reglementarea inteligentă,

| — | având în vedere raportul din 15 noiembrie 2011 al Grupului la nivel înalt al părților interesate independente privind sarcina administrativă, intitulat „Europa poate face mai mult: un raport privind cele mai bune practici in statele membre, în vederea punerii în aplicare a legislației comunitare în modul cel mai puțin împovărător”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 15 noiembrie 2011 al Grupului la nivel înalt al părților interesate independente privind sarcina administrativă, intitulat „Europa poate face mai mult: un raport privind cele mai bune practici in statele membre, în vederea punerii în aplicare a legislației comunitare în modul cel mai puțin împovărător”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0251/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0251/2012),

| A. | întrucât în 2010 Parlamentul European a primit de șapte ori mai multe contribuții decât avize motivate din partea parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2010 Parlamentul European a primit de șapte ori mai multe contribuții decât avize motivate din partea parlamentelor naționale;

| B. | întrucât ordinea de zi privind reglementarea inteligentă reprezintă o încercare de a consolida eforturile în ceea ce privește o mai bună legiferare, simplificarea dreptului comunitar și reducerea sarcinilor administrative și a celor normative și de a se angaja pe o cale către o bună guvernanță bazată pe un proces decizional întemeiat pe fapte clare, în care evaluările de impact și verificările ex post joacă un rol esențial; |
| --- | --- |

B.

întrucât ordinea de zi privind reglementarea inteligentă reprezintă o încercare de a consolida eforturile în ceea ce privește o mai bună legiferare, simplificarea dreptului comunitar și reducerea sarcinilor administrative și a celor normative și de a se angaja pe o cale către o bună guvernanță bazată pe un proces decizional întemeiat pe fapte clare, în care evaluările de impact și verificările ex post joacă un rol esențial;

| C. | întrucât Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 a devenit neadaptat pentru mediul legislativ actual, astfel cum a fost creat prin Tratatul de la Lisabona, nu în ultimul rând având în vedere abordarea fragmentară a instituțiilor UE în ceea ce privește adoptarea de declarații politice comune privind documente explicative și modalități practice la nivel de secretariat privind punerea în aplicare a articolului 294 din TFUE; |
| --- | --- |

C.

întrucât Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 a devenit neadaptat pentru mediul legislativ actual, astfel cum a fost creat prin Tratatul de la Lisabona, nu în ultimul rând având în vedere abordarea fragmentară a instituțiilor UE în ceea ce privește adoptarea de declarații politice comune privind documente explicative și modalități practice la nivel de secretariat privind punerea în aplicare a articolului 294 din TFUE;

| D. | întrucât alegerea incorectă între folosirea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE sau a actelor de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 din TFUE într-un act legislativ este supusă riscului de a fi anulată de către Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

D.

întrucât alegerea incorectă între folosirea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE sau a actelor de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 din TFUE într-un act legislativ este supusă riscului de a fi anulată de către Curtea de Justiție;

Observații generale

| 1. | subliniază necesitatea generală ca legislația să fie clară, simplă, ușor de înțeles și accesibilă tuturor; |
| --- | --- |

1.

subliniază necesitatea generală ca legislația să fie clară, simplă, ușor de înțeles și accesibilă tuturor;

| 2. | subliniază faptul că principiile subsidiarității și proporționalității trebuie respectate de către instituțiile europene în procesul legiferării; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că principiile subsidiarității și proporționalității trebuie respectate de către instituțiile europene în procesul legiferării;

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la opinia Comitetului de evaluare a impactului în ceea ce privește natura adesea nesatisfăcătoare a considerării acestor principii de către Comisie în evaluările sale de impact; consideră de importanță majoră abordarea de către Comisie a oricăror deficiențe în acest domeniu pentru a asigura respectarea acestor principii; |
| --- | --- |

3.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la opinia Comitetului de evaluare a impactului în ceea ce privește natura adesea nesatisfăcătoare a considerării acestor principii de către Comisie în evaluările sale de impact; consideră de importanță majoră abordarea de către Comisie a oricăror deficiențe în acest domeniu pentru a asigura respectarea acestor principii;

| 4. | reiterează apelurile sale repetate pentru renegocierea Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 în vederea considerării noului mediu legislativ creat de către Tratatul de la Lisabona, a consolidării celor mai bune practici actuale și a actualizării acordului, în conformitate cu ordinea de zi privind reglementarea inteligentă; sugerează ca acordurile care privesc delimitarea dintre actele delegate și cele de punere în aplicare să fie agreate în acel context; solicită Președintelui să ia măsurile necesare pentru a deschide negocierile cu celelalte instituții; |
| --- | --- |

4.

reiterează apelurile sale repetate pentru renegocierea Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 în vederea considerării noului mediu legislativ creat de către Tratatul de la Lisabona, a consolidării celor mai bune practici actuale și a actualizării acordului, în conformitate cu ordinea de zi privind reglementarea inteligentă; sugerează ca acordurile care privesc delimitarea dintre actele delegate și cele de punere în aplicare să fie agreate în acel context; solicită Președintelui să ia măsurile necesare pentru a deschide negocierile cu celelalte instituții;

Controlul subsidiarității de către parlamentele naționale

| 5. | salută implicarea mai puternică a parlamentelor naționale în procesul legislativ european, în special cu privire la propunerile legislative privind controlul pe baza principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

5.

salută implicarea mai puternică a parlamentelor naționale în procesul legislativ european, în special cu privire la propunerile legislative privind controlul pe baza principiilor subsidiarității și proporționalității;

| 6. | observă faptul că, în 2010, 211 avize au fost primite de la parlamentele naționale, dar numai un număr mic dintre acestea (34) au adus în atenție preocupări legate de subsidiaritate; subliniază faptul că condițiile prevăzute la articolul 2 prima teză din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității au fost îndeplinite pentru prima dată în mai 2012 prin propunerea de regulament al Consiliului privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în cadrul libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii (COM(2012)0130); invită, în acest sens, Comisia să efectueze revizuirea necesară a proiectului de propunere, acordând o mare atenție voinței exprese a parlamentelor naționale, întrucât noua procedură de control urmărește să asigure luarea deciziilor cât mai aproape de cetățeni; |
| --- | --- |

6.

observă faptul că, în 2010, 211 avize au fost primite de la parlamentele naționale, dar numai un număr mic dintre acestea (34) au adus în atenție preocupări legate de subsidiaritate; subliniază faptul că condițiile prevăzute la articolul 2 prima teză din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității au fost îndeplinite pentru prima dată în mai 2012 prin propunerea de regulament al Consiliului privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în cadrul libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii (COM(2012)0130); invită, în acest sens, Comisia să efectueze revizuirea necesară a proiectului de propunere, acordând o mare atenție voinței exprese a parlamentelor naționale, întrucât noua procedură de control urmărește să asigure luarea deciziilor cât mai aproape de cetățeni;

| 7. | solicită să se realizeze o analiză independentă în numele Comisiei a rolului parlamentelor regionale sau locale în domeniul verificărilor privind subsidiaritatea; semnalează, în acest context, platforma de internet IPEX finanțată de Parlamentul European și de parlamentele naționale, care este deosebit de utilă pentru schimbul de informații referitoare la procedura de control; |
| --- | --- |

7.

solicită să se realizeze o analiză independentă în numele Comisiei a rolului parlamentelor regionale sau locale în domeniul verificărilor privind subsidiaritatea; semnalează, în acest context, platforma de internet IPEX finanțată de Parlamentul European și de parlamentele naționale, care este deosebit de utilă pentru schimbul de informații referitoare la procedura de control;

| 8. | sugerează să li se reamintească instituțiilor implicate în procesul de legiferare, într-o formă adecvată, necesitatea de a asigura faptul că principiile subsidiarității și proporționalității sunt aplicate în mod corespunzător în temeiul Protocolului nr. 2 la Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

sugerează să li se reamintească instituțiilor implicate în procesul de legiferare, într-o formă adecvată, necesitatea de a asigura faptul că principiile subsidiarității și proporționalității sunt aplicate în mod corespunzător în temeiul Protocolului nr. 2 la Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene;

| 9. | remarcă faptul că criticile formulate de Comitetul de evaluare a impactului în ceea ce privește examinarea subsidiarității au fost făcute, de asemenea, de către unele parlamente naționale în observațiile lor, în conformitate cu mecanismul de control al subsidiarității introdus în Tratatul de la Lisabona; remarcă, în continuare, totuși, că în 2010, nu a fost atins cu nicio ocazie pragul de activare a procedurilor formale în conformitate cu Protocolul nr. 2, astfel cum a fost anexat la Tratate; |
| --- | --- |

9.

remarcă faptul că criticile formulate de Comitetul de evaluare a impactului în ceea ce privește examinarea subsidiarității au fost făcute, de asemenea, de către unele parlamente naționale în observațiile lor, în conformitate cu mecanismul de control al subsidiarității introdus în Tratatul de la Lisabona; remarcă, în continuare, totuși, că în 2010, nu a fost atins cu nicio ocazie pragul de activare a procedurilor formale în conformitate cu Protocolul nr. 2, astfel cum a fost anexat la Tratate;

| 10. | observă, cu toate acestea, faptul că la 22 mai 2012, pentru prima dată de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, parlamentele naționale au declanșat procedura „cartonașului galben” prin adoptarea unor avize motivate împotriva propunerii Comisiei de regulament al Consiliului privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în cadrul libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii (COM(2012)0130); |
| --- | --- |

10.

observă, cu toate acestea, faptul că la 22 mai 2012, pentru prima dată de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, parlamentele naționale au declanșat procedura „cartonașului galben” prin adoptarea unor avize motivate împotriva propunerii Comisiei de regulament al Consiliului privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în cadrul libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii (COM(2012)0130);

| 11. | observă cu îngrijorare faptul că unele avize ale parlamentelor naționale subliniază faptul că, într-o serie de propuneri ale Comisiei, justificarea subsidiarității este insuficientă sau inexistentă; |
| --- | --- |

11.

observă cu îngrijorare faptul că unele avize ale parlamentelor naționale subliniază faptul că, într-o serie de propuneri ale Comisiei, justificarea subsidiarității este insuficientă sau inexistentă;

| 12. | subliniază necesitatea ca instituțiile europene să ofere parlamentelor naționale posibilitatea de a examina propunerile legislative, garantând faptul că Comisia oferă motive detaliate și cuprinzătoare pentru deciziile sale privind subsidiaritatea și proporționalitatea, în conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 2 la Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea ca instituțiile europene să ofere parlamentelor naționale posibilitatea de a examina propunerile legislative, garantând faptul că Comisia oferă motive detaliate și cuprinzătoare pentru deciziile sale privind subsidiaritatea și proporționalitatea, în conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 2 la Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| 13. | sugerează să se evalueze dacă ar trebui stabilite la nivelul UE criterii corespunzătoare, de evaluare a conformității cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

13.

sugerează să se evalueze dacă ar trebui stabilite la nivelul UE criterii corespunzătoare, de evaluare a conformității cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 14. | consideră că termenele actuale prevăzute în tratate pentru efectuarea controalelor privind subsidiaritatea de către parlamentele naționale ar trebui revizuite pentru a determina dacă acestea sunt suficiente; sugerează ca PE, Comisia și reprezentanții parlamentelor naționale să investigheze modul în care pot fi atenuate obstacolele în calea participării parlamentelor naționale la mecanismul de control al subsidiarității; |
| --- | --- |

14.

consideră că termenele actuale prevăzute în tratate pentru efectuarea controalelor privind subsidiaritatea de către parlamentele naționale ar trebui revizuite pentru a determina dacă acestea sunt suficiente; sugerează ca PE, Comisia și reprezentanții parlamentelor naționale să investigheze modul în care pot fi atenuate obstacolele în calea participării parlamentelor naționale la mecanismul de control al subsidiarității;

| 15. | reamintește faptul că, în conformitate cu principiul subsidiarității, Uniunea acționează în afara domeniilor sale de competență exclusivă numai dacă și în măsura în care este posibilă o mai bună realizare la nivelul Uniunii, decât la nivel național, regional sau local, a obiectivelor unei măsuri planificate; prin urmare, principiul subsidiarității poate conduce atât la o extindere a activității Uniunii în cadrul competențelor sale, atunci când circumstanțele o impun, cât și, invers, la o limitare sau la o reducere a acțiunilor sale, în cazul în care acestea nu se mai justifică; în acest context, subliniază, de asemenea, faptul că principiul subsidiarității nu se aplică doar pentru relațiile dintre Uniunea Europeană și statele membre, ci și la nivel regional și local; |
| --- | --- |

15.

reamintește faptul că, în conformitate cu principiul subsidiarității, Uniunea acționează în afara domeniilor sale de competență exclusivă numai dacă și în măsura în care este posibilă o mai bună realizare la nivelul Uniunii, decât la nivel național, regional sau local, a obiectivelor unei măsuri planificate; prin urmare, principiul subsidiarității poate conduce atât la o extindere a activității Uniunii în cadrul competențelor sale, atunci când circumstanțele o impun, cât și, invers, la o limitare sau la o reducere a acțiunilor sale, în cazul în care acestea nu se mai justifică; în acest context, subliniază, de asemenea, faptul că principiul subsidiarității nu se aplică doar pentru relațiile dintre Uniunea Europeană și statele membre, ci și la nivel regional și local;

| 16. | îndeamnă Comisia să expună cu regularitate motivele inițiativele sale legislative pe baza principiului subsidiarității și să îmbunătățească aceste expuneri; reamintește faptul că dreptul administrativ al UE ar trebui ajustat și simplificat pentru a reduce costurile administrative și de reglementare; consideră că, în acest context, principiile subsidiarității și proporționalității trebuie aplicate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia să expună cu regularitate motivele inițiativele sale legislative pe baza principiului subsidiarității și să îmbunătățească aceste expuneri; reamintește faptul că dreptul administrativ al UE ar trebui ajustat și simplificat pentru a reduce costurile administrative și de reglementare; consideră că, în acest context, principiile subsidiarității și proporționalității trebuie aplicate în mod corespunzător;

| 17. | regretă faptul că Comisia nu a raportat în mod corespunzător aplicarea principiului proporționalității, în special cu privire la aplicarea articolelor 290 și 291 din TFUE cu privire la actele delegate sau la actele de punere în aplicare; avertizează Consiliul să nu atenueze pregnanța distincției dintre actele delegate și actele de punere în aplicare; îndeamnă Comisia să asigure aplicarea corespunzătoare a acestor două articole; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că Comisia nu a raportat în mod corespunzător aplicarea principiului proporționalității, în special cu privire la aplicarea articolelor 290 și 291 din TFUE cu privire la actele delegate sau la actele de punere în aplicare; avertizează Consiliul să nu atenueze pregnanța distincției dintre actele delegate și actele de punere în aplicare; îndeamnă Comisia să asigure aplicarea corespunzătoare a acestor două articole;

| 18. | constată că în perioada de raportare s-a pronunțat numai o hotărâre a Curții Europene de Justiție privind proporționalitatea și subsidiaritatea („Roaming“ în cazul telefoniei mobile) și a fost negată încălcarea acestor două principii, argumentându-se prin faptul că este necesară limitarea prețurilor pentru consumatori, în vederea protejării acestora, iar acest scop este cel mai bine să fie realizat la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

18.

constată că în perioada de raportare s-a pronunțat numai o hotărâre a Curții Europene de Justiție privind proporționalitatea și subsidiaritatea („Roaming“ în cazul telefoniei mobile) și a fost negată încălcarea acestor două principii, argumentându-se prin faptul că este necesară limitarea prețurilor pentru consumatori, în vederea protejării acestora, iar acest scop este cel mai bine să fie realizat la nivelul Uniunii;

| 19. | salută, în acest sens, introducerea site-ului internet IPEX menționat mai sus revizuit, care poate acționa în calitate de catalizator pentru noi îmbunătățiri și o implicare sporită în funcționarea mecanismului de control al subsidiarității și evidențiază necesitatea de a promova în mai mare măsură site-ul; |
| --- | --- |

19.

salută, în acest sens, introducerea site-ului internet IPEX menționat mai sus revizuit, care poate acționa în calitate de catalizator pentru noi îmbunătățiri și o implicare sporită în funcționarea mecanismului de control al subsidiarității și evidențiază necesitatea de a promova în mai mare măsură site-ul;

| 20. | subliniază că este esențial să se extindă controlul principiului subsidiarității la nivel regional și local în statele membre; salută, în acest sens, raportul anual privind principiul subsidiarității, publicat de Comitetul Regiunilor, și site-ul REGPEX creat de comitet, ambele favorizând schimbul de informații și urmând a aduce îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește controlul principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

20.

subliniază că este esențial să se extindă controlul principiului subsidiarității la nivel regional și local în statele membre; salută, în acest sens, raportul anual privind principiul subsidiarității, publicat de Comitetul Regiunilor, și site-ul REGPEX creat de comitet, ambele favorizând schimbul de informații și urmând a aduce îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește controlul principiului subsidiarității;

| 21. | invită parlamentele naționale, în conformitate cu Protocolul privind subsidiaritatea, să consulte parlamentele regionale cu competențe legislative; invită Comisia să acorde atenție, în controlul principiului subsidiarității și, în special, în rapoartele sale anuale privind principiile subsidiarității și proporționalității, rolului parlamentelor regionale cu competențe legislative; |
| --- | --- |

21.

invită parlamentele naționale, în conformitate cu Protocolul privind subsidiaritatea, să consulte parlamentele regionale cu competențe legislative; invită Comisia să acorde atenție, în controlul principiului subsidiarității și, în special, în rapoartele sale anuale privind principiile subsidiarității și proporționalității, rolului parlamentelor regionale cu competențe legislative;

O elaborare a politicilor bazată pe date concrete

| 22. | subliniază importanța ordinii de zi privind reglementarea inteligentă și a elaborării de noi abordări normative pentru a asigura faptul că legislația UE este potrivită pentru obiectivul său și că poate contribui în mod eficient la abordarea viitoarelor provocări privind competitivitatea și creșterea; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța ordinii de zi privind reglementarea inteligentă și a elaborării de noi abordări normative pentru a asigura faptul că legislația UE este potrivită pentru obiectivul său și că poate contribui în mod eficient la abordarea viitoarelor provocări privind competitivitatea și creșterea;

| 23. | observă importanța crucială a analizelor impactului ca instrumente pentru sprijinirea activității de adoptare a deciziilor în cadrul procesului legislativ și subliniază, în acest context, necesitatea luării în considerare în mod corespunzător a aspectelor referitoare la subsidiaritate și la proporționalitate; |
| --- | --- |

23.

observă importanța crucială a analizelor impactului ca instrumente pentru sprijinirea activității de adoptare a deciziilor în cadrul procesului legislativ și subliniază, în acest context, necesitatea luării în considerare în mod corespunzător a aspectelor referitoare la subsidiaritate și la proporționalitate;

| 24. | subliniază angajamentul Parlamentului cu privire la obligațiile sale în conformitate cu ordinea de zi privind reglementarea inteligentă și încurajează utilizarea Direcției pentru evaluarea impactului a Parlamentului de către comisiile implicate în activitatea legislativă, ca o chestiune de rutină; reamintește angajamentul asumat de către Parlament și Consiliu în Abordarea comună interinstituțională a evaluării impactului din 2005 de a realiza evaluări ale impactului înaintea adoptării modificărilor de fond, și invită comisiile să utilizeze noua Direcție pentru evaluarea impactului în cadrul punerii în aplicare a acestui angajament; |
| --- | --- |

24.

subliniază angajamentul Parlamentului cu privire la obligațiile sale în conformitate cu ordinea de zi privind reglementarea inteligentă și încurajează utilizarea Direcției pentru evaluarea impactului a Parlamentului de către comisiile implicate în activitatea legislativă, ca o chestiune de rutină; reamintește angajamentul asumat de către Parlament și Consiliu în Abordarea comună interinstituțională a evaluării impactului din 2005 de a realiza evaluări ale impactului înaintea adoptării modificărilor de fond, și invită comisiile să utilizeze noua Direcție pentru evaluarea impactului în cadrul punerii în aplicare a acestui angajament;

| 25. | sugerează faptul că, în cadrul unei abordări mai sistematice cu privire la examinarea evaluărilor impactului în cadrul Parlamentului, comisiile ar trebui să solicite Direcției pentru evaluarea impactului să pregătească un scurt rezumat al fiecărei evaluări a impactului pentru a fi avut în vedere momentul unui schimb de opinii inițial; sugerează că acest rezumat ar putea include o scurtă concluzie cu privire la calitatea evaluării impactului, împreună cu o scurtă notă în legătură cu principalele concluzii și orice zone de analiză omise de către Comisie; consideră că acest fapt ar spori considerabil examinarea proiectelor legislative de către Parlament; |
| --- | --- |

25.

sugerează faptul că, în cadrul unei abordări mai sistematice cu privire la examinarea evaluărilor impactului în cadrul Parlamentului, comisiile ar trebui să solicite Direcției pentru evaluarea impactului să pregătească un scurt rezumat al fiecărei evaluări a impactului pentru a fi avut în vedere momentul unui schimb de opinii inițial; sugerează că acest rezumat ar putea include o scurtă concluzie cu privire la calitatea evaluării impactului, împreună cu o scurtă notă în legătură cu principalele concluzii și orice zone de analiză omise de către Comisie; consideră că acest fapt ar spori considerabil examinarea proiectelor legislative de către Parlament;

| 26. | consideră esențial ca metodologiile aplicate de către Direcția pentru evaluarea impactului să fie compatibile și comparabile cu abordarea adoptată de către Comisie și solicită Parlamentului și Comisiei să colaboreze pe deplin în acest sens; |
| --- | --- |

26.

consideră esențial ca metodologiile aplicate de către Direcția pentru evaluarea impactului să fie compatibile și comparabile cu abordarea adoptată de către Comisie și solicită Parlamentului și Comisiei să colaboreze pe deplin în acest sens;

| 27. | reamintește Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 și încurajează Consiliul să finalizeze lucrările de instituire a propriului mecanism de realizare a evaluărilor impactului fără întârzieri nejustificate, în conformitate cu obligațiile sale în temeiul acordului din 2003; |
| --- | --- |

27.

reamintește Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 și încurajează Consiliul să finalizeze lucrările de instituire a propriului mecanism de realizare a evaluărilor impactului fără întârzieri nejustificate, în conformitate cu obligațiile sale în temeiul acordului din 2003;

| 28. | încurajează Comisia să continue îmbunătățirea propriei abordări privind evaluările impactului, și îi solicită să consolideze rolul Comitetului de evaluare a impactului, în special, numai pentru a finaliza și pentru a prezenta propuneri legislative, în cazul în care acestea au fost aprobate cu un aviz favorabil din partea Comitetului; |
| --- | --- |

28.

încurajează Comisia să continue îmbunătățirea propriei abordări privind evaluările impactului, și îi solicită să consolideze rolul Comitetului de evaluare a impactului, în special, numai pentru a finaliza și pentru a prezenta propuneri legislative, în cazul în care acestea au fost aprobate cu un aviz favorabil din partea Comitetului;

Minimizarea sarcinilor normative

| 29. | salută comunicarea Comisiei privind minimizarea sarcinilor normative pentru IMM-uri; consideră esențială respectarea de către Comisie a principiului „Gândiți mai întâi la scară mică” în pregătirea legislației și este încurajată de angajamentul arătat de către Comisie și de dorința acesteia de a depăși abordările actuale și de a introduce regimuri mai ușoare și scutiri pentru întreprinderile mai mici; |
| --- | --- |

29.

salută comunicarea Comisiei privind minimizarea sarcinilor normative pentru IMM-uri; consideră esențială respectarea de către Comisie a principiului „Gândiți mai întâi la scară mică” în pregătirea legislației și este încurajată de angajamentul arătat de către Comisie și de dorința acesteia de a depăși abordările actuale și de a introduce regimuri mai ușoare și scutiri pentru întreprinderile mai mici;

| 30. | reamintește poziția Parlamentului cu privire la problema scutirilor normative și solicită Comisiei să extindă scutirea pentru IMM-uri, în cazul în care dispozițiile normative le-ar afecta în mod disproporționat și nu există niciun motiv solid de a le include în domeniul de aplicare al legislației; salută concentrarea reînnoită asupra aplicării solide a testului IMM și consideră microdimensiunea o parte inerentă a acestui test în care toate opțiunile disponibile sunt evaluate în mod sistematic; în acest sens, salută poziția Comisiei privind includerea microentităților, care ar trebui incluse în integralitate în domeniul de aplicare al proiectului de act legislativ doar dacă îndeplinesc testul IMM sporit; |
| --- | --- |

30.

reamintește poziția Parlamentului cu privire la problema scutirilor normative și solicită Comisiei să extindă scutirea pentru IMM-uri, în cazul în care dispozițiile normative le-ar afecta în mod disproporționat și nu există niciun motiv solid de a le include în domeniul de aplicare al legislației; salută concentrarea reînnoită asupra aplicării solide a testului IMM și consideră microdimensiunea o parte inerentă a acestui test în care toate opțiunile disponibile sunt evaluate în mod sistematic; în acest sens, salută poziția Comisiei privind includerea microentităților, care ar trebui incluse în integralitate în domeniul de aplicare al proiectului de act legislativ doar dacă îndeplinesc testul IMM sporit;

| 31. | reamintește Comisiei, cu toate acestea, că inversarea sarcinii probei nu ar conduce în mod automat la o legislație mult mai complexă, care a fost dezvoltată fără a avea în vedere IMM-urile; solicită Comisiei să încerce simplificarea legislației ori de câte ori este posibil și să continue să pregătească și să prezinte propuneri accesibile și ușor de implementat pentru IMM-uri ca principii directoare în elaborarea legislației, chiar și în cazul în care se poate aplica o scutire; |
| --- | --- |

31.

reamintește Comisiei, cu toate acestea, că inversarea sarcinii probei nu ar conduce în mod automat la o legislație mult mai complexă, care a fost dezvoltată fără a avea în vedere IMM-urile; solicită Comisiei să încerce simplificarea legislației ori de câte ori este posibil și să continue să pregătească și să prezinte propuneri accesibile și ușor de implementat pentru IMM-uri ca principii directoare în elaborarea legislației, chiar și în cazul în care se poate aplica o scutire;

| 32. | subliniază necesitatea ca Comisia să asigure aplicarea consecventă în toate direcțiile sale a testului IMM sporit și invită statele membre să includă dispoziții similare în cadrul proceselor de luare a deciziilor de la nivel național; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea ca Comisia să asigure aplicarea consecventă în toate direcțiile sale a testului IMM sporit și invită statele membre să includă dispoziții similare în cadrul proceselor de luare a deciziilor de la nivel național;

| 33. | salută abordarea „personalizată” a legislației propusă de către Comisie; solicită să se aibă în vedere posibila aplicare în viitor a abordărilor „personalizate” la revizuirea legislației existente; |
| --- | --- |

33.

salută abordarea „personalizată” a legislației propusă de către Comisie; solicită să se aibă în vedere posibila aplicare în viitor a abordărilor „personalizate” la revizuirea legislației existente;

Urmărirea, verificările ex post și feedback-ul în ciclul de elaborare a politicilor

| 34. | salută adoptarea de către Comisie a recomandării Parlamentului privind publicarea de informații privind punerea în aplicare, abordând, astfel, problema „supralegiferării”; reamintește Comisiei și Consiliului că pentru a asigura faptul că programele existente și viitoare de reducere a sarcinilor au succes, este necesară cooperarea activă dintre Comisie și statele membre, astfel încât să se evite discrepanțele în ceea ce privește interpretarea și punerea în aplicare a legislației; îndeamnă statele membre să reducă sarcina lor administrativă cu încă 25 % până în 2015; |
| --- | --- |

34.

salută adoptarea de către Comisie a recomandării Parlamentului privind publicarea de informații privind punerea în aplicare, abordând, astfel, problema „supralegiferării”; reamintește Comisiei și Consiliului că pentru a asigura faptul că programele existente și viitoare de reducere a sarcinilor au succes, este necesară cooperarea activă dintre Comisie și statele membre, astfel încât să se evite discrepanțele în ceea ce privește interpretarea și punerea în aplicare a legislației; îndeamnă statele membre să reducă sarcina lor administrativă cu încă 25 % până în 2015;

| 35. | consideră a fi bine-intenționate propunerile de a denunța instituțiile europene care renunță la simplificare; consideră, totuși, că un angajament mai constructiv în procesul legislativ cu părțile interesate și cu instituțiile relevante, împreună cu aderarea la angajamentele generale pentru simplificare și la ordinea de zi privind reglementarea inteligentă ar face inutilă o astfel de publicitate; sugerează totuși ca acele state membre care se angajează cel mai mult în „suprareglementarea” directivelor să fie numite, alături de cele care constituie cele mai mari contraveniente în ceea ce privește transpunerea tardivă, imprecisă sau incompletă a legislației comunitare; |
| --- | --- |

35.

consideră a fi bine-intenționate propunerile de a denunța instituțiile europene care renunță la simplificare; consideră, totuși, că un angajament mai constructiv în procesul legislativ cu părțile interesate și cu instituțiile relevante, împreună cu aderarea la angajamentele generale pentru simplificare și la ordinea de zi privind reglementarea inteligentă ar face inutilă o astfel de publicitate; sugerează totuși ca acele state membre care se angajează cel mai mult în „suprareglementarea” directivelor să fie numite, alături de cele care constituie cele mai mari contraveniente în ceea ce privește transpunerea tardivă, imprecisă sau incompletă a legislației comunitare;

| 36. | reamintește declarațiile sale anterioare cu privire la necesitatea unei revizuiri cuprinzătoare a procesului de consultare realizat de către Comisie și așteaptă adoptarea de către Comisie a recomandărilor Parlamentului în acest domeniu înainte de sfârșitul lui 2012; |
| --- | --- |

36.

reamintește declarațiile sale anterioare cu privire la necesitatea unei revizuiri cuprinzătoare a procesului de consultare realizat de către Comisie și așteaptă adoptarea de către Comisie a recomandărilor Parlamentului în acest domeniu înainte de sfârșitul lui 2012;

Asigurarea continuității și a vigilenței

| 37. | subliniază importanța acestor măsuri în calitate de elemente-cheie pentru o creștere economică reînnoită în UE; reamintește, în acest sens, rezoluția sa privind reglementarea inteligentă și invită Comisia să înainteze propuneri de punere în aplicare a compensării normative, care ar necesita identificarea unor compensări cu valoare echivalentă, înaintea legislației noi care ar introduce costuri impuse; reamintește, de asemenea, poziția sa în favoarea extinderii și lărgirii domeniului de aplicare al Programului de reducere a sarcinii administrative și solicită Comisiei să introducă, în Programul său de lucru pentru 2013, un program care abordează necesitatea reducerii sarcinii normative generale; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța acestor măsuri în calitate de elemente-cheie pentru o creștere economică reînnoită în UE; reamintește, în acest sens, rezoluția sa privind reglementarea inteligentă și invită Comisia să înainteze propuneri de punere în aplicare a compensării normative, care ar necesita identificarea unor compensări cu valoare echivalentă, înaintea legislației noi care ar introduce costuri impuse; reamintește, de asemenea, poziția sa în favoarea extinderii și lărgirii domeniului de aplicare al Programului de reducere a sarcinii administrative și solicită Comisiei să introducă, în Programul său de lucru pentru 2013, un program care abordează necesitatea reducerii sarcinii normative generale;

*

* *

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

(2)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

(3)  JO C 369, 17.12.2011, p. 15.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0381.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0377.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0259.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/122

---

Joi, 13 septembrie 2012Strategia UE privind politica de coeziune pentru zona Atlanticului

P7_TA(2012)0341

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la strategia UE privind politica de coeziune pentru zona Atlanticului (2011/2310(INI))

2013/C 353 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic” (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic” (COM(2011)0782),

| — | având în vedere concluziile adoptate de Consiliu la 14 iunie 2010 privind strategia Uniunii Europene pentru zona Oceanului Atlantic, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate de Consiliu la 14 iunie 2010 privind strategia Uniunii Europene pentru zona Oceanului Atlantic,

| — | având în vedere strategia UE pentru regiunea Mării Baltice și strategia UE pentru regiunea Dunării, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia UE pentru regiunea Mării Baltice și strategia UE pentru regiunea Dunării,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la strategia europeană pentru regiunea atlantică (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la strategia europeană pentru regiunea atlantică (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European referitor la Comunicarea Comisiei intitulată „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic” (ECO/306), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European referitor la Comunicarea Comisiei intitulată „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic” (ECO/306),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor referitor la Comunicarea Comisiei intitulată „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor referitor la Comunicarea Comisiei intitulată „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 privind Obiectivul 3: viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 privind Obiectivul 3: viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0222/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0222/2012),

| A. | întrucât zona Atlanticului este marcată de mai multe caracteristici definitorii care necesită răspunsuri politice la nivel european:






  — | este o zonă maritimă dinamică; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât zona Atlanticului este marcată de mai multe caracteristici definitorii care necesită răspunsuri politice la nivel european:

—

este o zonă maritimă dinamică;

| — | este o zonă al cărei mediu marin este fragil; |
| --- | --- |

—

este o zonă al cărei mediu marin este fragil;

| — | este o zonă care reprezintă poarta de intrare occidentală în UE; |
| --- | --- |

—

este o zonă care reprezintă poarta de intrare occidentală în UE;

| — | este o zonă periferică în cadrul UE; |
| --- | --- |

—

este o zonă periferică în cadrul UE;

| B. | întrucât criza europeană a agravat situația și întrucât nivelul dezvoltării din numeroase teritorii din spațiul atlantic a scăzut; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza europeană a agravat situația și întrucât nivelul dezvoltării din numeroase teritorii din spațiul atlantic a scăzut;

| C. | întrucât spațiul atlantic este alcătuit dintr-un ansamblu relativ eterogen de teritorii, dintre care o mare parte nu au atins până în prezent nivelul venitului mediu din UE, fiind astfel incluse în continuare obiectivul de convergență al politicii europene de coeziune; |
| --- | --- |

C.

întrucât spațiul atlantic este alcătuit dintr-un ansamblu relativ eterogen de teritorii, dintre care o mare parte nu au atins până în prezent nivelul venitului mediu din UE, fiind astfel incluse în continuare obiectivul de convergență al politicii europene de coeziune;

| D. | întrucât o strategie macroregională este esențială pentru dinamizarea spațiului atlantic prin intermediul unei abordări comune, cu scopul de a:






  — | face față provocărilor comune și de a soluționa problemele cu care se confruntă țările și regiunile Atlanticului; |
| --- | --- | --- |

D.

întrucât o strategie macroregională este esențială pentru dinamizarea spațiului atlantic prin intermediul unei abordări comune, cu scopul de a:

—

face față provocărilor comune și de a soluționa problemele cu care se confruntă țările și regiunile Atlanticului;

| — | favoriza sinergia dintre diferitele instrumente și niveluri de acțiune din cadrul politicii de amenajare a teritoriului; |
| --- | --- |

—

favoriza sinergia dintre diferitele instrumente și niveluri de acțiune din cadrul politicii de amenajare a teritoriului;

| — | implica părțile interesate (sectorul privat, autoritățile publice regionale și locale, organizațiile societății civile) în elaborarea și implementarea politicilor de amenajare a teritoriului; |
| --- | --- |

—

implica părțile interesate (sectorul privat, autoritățile publice regionale și locale, organizațiile societății civile) în elaborarea și implementarea politicilor de amenajare a teritoriului;

| E. | întrucât strategia ar trebui să se adreseze tuturor regiunilor atlantice ale UE, inclusiv regiunilor litorale ale Canalului Mânecii și ale Mării Irlandei, regiunilor ultraperiferice și țărilor și teritoriilor de peste mări și ar trebui să țină cont de interacțiunile dintre regiunile atlantice și cele ale Mării Nordului; |
| --- | --- |

E.

întrucât strategia ar trebui să se adreseze tuturor regiunilor atlantice ale UE, inclusiv regiunilor litorale ale Canalului Mânecii și ale Mării Irlandei, regiunilor ultraperiferice și țărilor și teritoriilor de peste mări și ar trebui să țină cont de interacțiunile dintre regiunile atlantice și cele ale Mării Nordului;

| F. | întrucât trebuie să asigurăm, în teritoriile respective, o dezvoltare sustenabilă în privința mediului, a societății și a economiei; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie să asigurăm, în teritoriile respective, o dezvoltare sustenabilă în privința mediului, a societății și a economiei;

O politică de amenajare a teritoriului pentru Atlantic

| 1. | dorește ca strategia să se bazeze pe o perspectivă largă, construind o viziune strategică asupra dezvoltării viitoare a regiunii atlantice, care să integreze dimensiunea teritorială, să dezvolte legăturile dintre uscat și mare și să instituie un cadru care să permită o gestionare mai bună a politicii de amenajare a zonelor maritime și terestre din regiunile atlantice; |
| --- | --- |

1.

dorește ca strategia să se bazeze pe o perspectivă largă, construind o viziune strategică asupra dezvoltării viitoare a regiunii atlantice, care să integreze dimensiunea teritorială, să dezvolte legăturile dintre uscat și mare și să instituie un cadru care să permită o gestionare mai bună a politicii de amenajare a zonelor maritime și terestre din regiunile atlantice;

| 2. | solicită integrarea completă a concluziilor trase în urma implementării strategiilor macroregionale și a altor strategii transnaționale actuale, în procesul aferent strategiei pentru Atlantic, în special în privința guvernanței, dezvoltării de politici, comunicării, proprietății, obiectivelor și evaluării, printre altele; |
| --- | --- |

2.

solicită integrarea completă a concluziilor trase în urma implementării strategiilor macroregionale și a altor strategii transnaționale actuale, în procesul aferent strategiei pentru Atlantic, în special în privința guvernanței, dezvoltării de politici, comunicării, proprietății, obiectivelor și evaluării, printre altele;

| 3. | consideră că politica de coeziune este un instrument esențial pentru confruntarea cu provocările politicii teritoriale ale Uniunii și pentru încurajarea dezvoltării endogene a regiunilor din această macroregiune; |
| --- | --- |

3.

consideră că politica de coeziune este un instrument esențial pentru confruntarea cu provocările politicii teritoriale ale Uniunii și pentru încurajarea dezvoltării endogene a regiunilor din această macroregiune;

| 4. | solicită ca această strategie și planul de acțiune aferent să pună clar accentul pe ocuparea forței de muncă, creștere economică și investiții în regiuni, atât maritime, cât și continentale; |
| --- | --- |

4.

solicită ca această strategie și planul de acțiune aferent să pună clar accentul pe ocuparea forței de muncă, creștere economică și investiții în regiuni, atât maritime, cât și continentale;

| 5. | solicită crearea unei structuri permanente de amenajare a teritoriului maritim la nivelul spațiului atlantic, structură care să fie formată din regiunile și statele membre interesate și Comisia Europeană, în scopul coordonării strategiei stabilite și al supervizării aplicării planului de acțiune, după o logică intersectorială și transnațională; |
| --- | --- |

5.

solicită crearea unei structuri permanente de amenajare a teritoriului maritim la nivelul spațiului atlantic, structură care să fie formată din regiunile și statele membre interesate și Comisia Europeană, în scopul coordonării strategiei stabilite și al supervizării aplicării planului de acțiune, după o logică intersectorială și transnațională;

| 6. | consideră că managementul integrat al informațiilor marine și maritime la nivelul Uniunii este esențial pentru a profita de oportunitățile din domeniul maritim; invită Comisia să-și continue eforturile de îmbunătățire a managementului și a accesibilității informațiilor; |
| --- | --- |

6.

consideră că managementul integrat al informațiilor marine și maritime la nivelul Uniunii este esențial pentru a profita de oportunitățile din domeniul maritim; invită Comisia să-și continue eforturile de îmbunătățire a managementului și a accesibilității informațiilor;

| 7. | consideră că sunt necesare acțiuni solide pentru a proteja echilibrul ecologic și biodiversitatea și pentru a reduce amprenta de carbon în regiunile atlantice; |
| --- | --- |

7.

consideră că sunt necesare acțiuni solide pentru a proteja echilibrul ecologic și biodiversitatea și pentru a reduce amprenta de carbon în regiunile atlantice;

| 8. | consideră că pescuitul maritim, în special cel artizanal și cel de coastă, și activitățile de acvacultură trebuie să joace un rol central în politicile de amenajare a zonelor maritime, deoarece ar putea avea o contribuție decisivă la impulsionarea creșterii economice și pentru bunăstare și crearea de locuri de muncă; este de opinie că regionalizarea politicii comune în domeniul pescuitului ar trebui să conducă la introducerea unei abordări de management bazate pe ecosisteme care să fie adaptată la nevoile din spațiul atlantic și, în acest context, solicită Comisiei să consulte în prealabil Consiliile consultative regionale (CCR) în cadrul implementării politicii comune din domeniul pescuitului și a planurilor de management; |
| --- | --- |

8.

consideră că pescuitul maritim, în special cel artizanal și cel de coastă, și activitățile de acvacultură trebuie să joace un rol central în politicile de amenajare a zonelor maritime, deoarece ar putea avea o contribuție decisivă la impulsionarea creșterii economice și pentru bunăstare și crearea de locuri de muncă; este de opinie că regionalizarea politicii comune în domeniul pescuitului ar trebui să conducă la introducerea unei abordări de management bazate pe ecosisteme care să fie adaptată la nevoile din spațiul atlantic și, în acest context, solicită Comisiei să consulte în prealabil Consiliile consultative regionale (CCR) în cadrul implementării politicii comune din domeniul pescuitului și a planurilor de management;

| 9. | solicită constituirea de parteneriate locale, regionale și transfrontaliere în vederea îmbunătățirii capacităților de prevenire și gestionare a riscurilor în Atlantic în cazul accidentelor maritime și terestre, al catastrofelor naturale și al activităților infracționale (piraterie, trafic ilicit, pescuit ilegal etc.), precum și pentru crearea unor mecanisme satisfăcătoare și flexibile de compensare și indemnizare pentru daunele produse; solicită crearea unui serviciu european de pază de coastă; |
| --- | --- |

9.

solicită constituirea de parteneriate locale, regionale și transfrontaliere în vederea îmbunătățirii capacităților de prevenire și gestionare a riscurilor în Atlantic în cazul accidentelor maritime și terestre, al catastrofelor naturale și al activităților infracționale (piraterie, trafic ilicit, pescuit ilegal etc.), precum și pentru crearea unor mecanisme satisfăcătoare și flexibile de compensare și indemnizare pentru daunele produse; solicită crearea unui serviciu european de pază de coastă;

| 10. | solicită îmbunătățirea sistemelor existente de monitorizare a navelor, aplicarea imediată a competențelor consolidate ale EMSA și încheierea unor acorduri privind schimbul de date între autoritățile competente, pentru a permite identificarea și localizarea navelor și pentru a combate pericole precum criminalitatea transfrontalieră, contrabanda, pescuitul ilegal și traficul ilicit; subliniază importanța promovării punerii în funcțiune și implementării programelor europene de navigație prin satelit (EGNOS și Galileo), în așa fel încât să includă sistemele de căutare și salvare în Oceanul Atlantic; reamintește necesitatea de a se asigura finanțarea pe termen lung de către Uniune a programului de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES), care contribuie în special la prevenirea și gestionarea riscurilor maritime; |
| --- | --- |

10.

solicită îmbunătățirea sistemelor existente de monitorizare a navelor, aplicarea imediată a competențelor consolidate ale EMSA și încheierea unor acorduri privind schimbul de date între autoritățile competente, pentru a permite identificarea și localizarea navelor și pentru a combate pericole precum criminalitatea transfrontalieră, contrabanda, pescuitul ilegal și traficul ilicit; subliniază importanța promovării punerii în funcțiune și implementării programelor europene de navigație prin satelit (EGNOS și Galileo), în așa fel încât să includă sistemele de căutare și salvare în Oceanul Atlantic; reamintește necesitatea de a se asigura finanțarea pe termen lung de către Uniune a programului de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES), care contribuie în special la prevenirea și gestionarea riscurilor maritime;

| 11. | consideră că dimensiunea teritorială a strategiei este esențială pentru îmbunătățirea accesului la regiunile atlantice și că aceasta ar trebui să pună accent pe conectarea regiunii atlantice cu continentul european, interconectarea rețelelor de transport, de energie și de informații, dezvoltarea zonelor urbane și rurale din hinterland, precum și intensificarea legăturilor dintre zona continentală și cea maritimă, inclusiv regiunile ultraperiferice și insulare; |
| --- | --- |

11.

consideră că dimensiunea teritorială a strategiei este esențială pentru îmbunătățirea accesului la regiunile atlantice și că aceasta ar trebui să pună accent pe conectarea regiunii atlantice cu continentul european, interconectarea rețelelor de transport, de energie și de informații, dezvoltarea zonelor urbane și rurale din hinterland, precum și intensificarea legăturilor dintre zona continentală și cea maritimă, inclusiv regiunile ultraperiferice și insulare;

| 12. | consideră că autostrăzile maritime permit accesul la regiunile atlantice, îmbunătățesc relațiile comerciale, stimulează activitatea economică a porturilor, încurajează turismul și contribuie la reducerea emisiilor de CO2; consideră că este important ca, în acțiunile de reducere a emisiilor de CO2, să se țină seama de comerțul maritim din Atlantic și de specificul regiunilor ultraperiferice, în care transportul maritim de mărfuri și de persoane este esențial pentru asigurarea unei reale coeziuni teritoriale, sociale și economice; solicită ca autostrăzile maritime să fie eligibile pentru un sprijin din partea mecanismului Conectarea Europei; |
| --- | --- |

12.

consideră că autostrăzile maritime permit accesul la regiunile atlantice, îmbunătățesc relațiile comerciale, stimulează activitatea economică a porturilor, încurajează turismul și contribuie la reducerea emisiilor de CO2; consideră că este important ca, în acțiunile de reducere a emisiilor de CO2, să se țină seama de comerțul maritim din Atlantic și de specificul regiunilor ultraperiferice, în care transportul maritim de mărfuri și de persoane este esențial pentru asigurarea unei reale coeziuni teritoriale, sociale și economice; solicită ca autostrăzile maritime să fie eligibile pentru un sprijin din partea mecanismului Conectarea Europei;

| 13. | încurajează, din motive ce țin de sustenabilitatea autostrăzilor maritime și în conformitate cu Strategia Europa 2020, elaborarea unor recomandări speciale cu privire la nave, pentru a promova includerea sistemelor de propulsie cu emisii scăzute de carbon, precum și utilizarea unor criterii de construcție exigente în ceea ce privește eficiența, confortul, capacitatea, securitatea, amplasarea și telecomunicațiile; subliniază că aceste recomandări ar trebui să se concentreze asupra creșterii eficienței acestui mod de transport, asigurând conservarea mediului și facilitând integrarea sa în alte rețele și moduri de transport; |
| --- | --- |

13.

încurajează, din motive ce țin de sustenabilitatea autostrăzilor maritime și în conformitate cu Strategia Europa 2020, elaborarea unor recomandări speciale cu privire la nave, pentru a promova includerea sistemelor de propulsie cu emisii scăzute de carbon, precum și utilizarea unor criterii de construcție exigente în ceea ce privește eficiența, confortul, capacitatea, securitatea, amplasarea și telecomunicațiile; subliniază că aceste recomandări ar trebui să se concentreze asupra creșterii eficienței acestui mod de transport, asigurând conservarea mediului și facilitând integrarea sa în alte rețele și moduri de transport;

| 14. | consideră că este esențială îmbunătățirea conectării regiunilor atlantice cu restul Europei prin investiții în infrastructurile de transport multimodale; |
| --- | --- |

14.

consideră că este esențială îmbunătățirea conectării regiunilor atlantice cu restul Europei prin investiții în infrastructurile de transport multimodale;

| 15. | subliniază necesitatea unei coordonări și cooperări transfrontaliere eficiente pentru construcția și utilizarea infrastructurilor rutiere și feroviare, inclusiv a liniilor de tren de mare viteză, a aeroporturilor, a porturilor maritime și interioare, a terminalelor din hinterland și a logisticii, în vederea dezvoltării unui sistem de transport mai sustenabil și multimodal; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea unei coordonări și cooperări transfrontaliere eficiente pentru construcția și utilizarea infrastructurilor rutiere și feroviare, inclusiv a liniilor de tren de mare viteză, a aeroporturilor, a porturilor maritime și interioare, a terminalelor din hinterland și a logisticii, în vederea dezvoltării unui sistem de transport mai sustenabil și multimodal;

| 16. | insistă asupra importanței economice și teritoriale a porturilor și consideră că existența legăturilor feroviare și fluviale cu hinterlandul este o condiție fundamentală pentru competitivitatea lor; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra importanței economice și teritoriale a porturilor și consideră că existența legăturilor feroviare și fluviale cu hinterlandul este o condiție fundamentală pentru competitivitatea lor;

| 17. | regretă faptul că propunerile Comisiei referitoare la rețeaua centrală a rețelelor transeuropene de transport nu includ și un coridor care să acopere întregul spațiu atlantic, precum și faptul că prea puține porturi atlantice sunt propuse în cadrul acestei rețele centrale; consideră că trebuie integrate și alte porturi atlantice în categoria porturilor nodale și intenționează să facă o serie de propuneri în acest sens; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că propunerile Comisiei referitoare la rețeaua centrală a rețelelor transeuropene de transport nu includ și un coridor care să acopere întregul spațiu atlantic, precum și faptul că prea puține porturi atlantice sunt propuse în cadrul acestei rețele centrale; consideră că trebuie integrate și alte porturi atlantice în categoria porturilor nodale și intenționează să facă o serie de propuneri în acest sens;

| 18. | reamintește beneficiile creării unui cer unic european în vederea consolidării coeziunii teritoriale prin intensificarea traficului dintre aeroporturile regionale din Uniune și invită, prin urmare, Comisia să asigure utilizarea blocurilor de spațiu aerian funcționale în termenele stabilite pentru realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

18.

reamintește beneficiile creării unui cer unic european în vederea consolidării coeziunii teritoriale prin intensificarea traficului dintre aeroporturile regionale din Uniune și invită, prin urmare, Comisia să asigure utilizarea blocurilor de spațiu aerian funcționale în termenele stabilite pentru realizarea acestui obiectiv;

O politică industrială pentru Atlantic

| 19. | își exprimă speranța că strategia va susține competitivitatea sectoarelor economice dinamice din regiunile atlantice, prin intermediul unei politici industriale corespunzătoare; consideră, în acest sens, că investițiile sectorului privat ar trebui să fie sprijinite de autoritățile publice în domeniile cercetării și dezvoltării, inovării, dezvoltării de clustere și al sprijinului acordat IMM-urilor; |
| --- | --- |

19.

își exprimă speranța că strategia va susține competitivitatea sectoarelor economice dinamice din regiunile atlantice, prin intermediul unei politici industriale corespunzătoare; consideră, în acest sens, că investițiile sectorului privat ar trebui să fie sprijinite de autoritățile publice în domeniile cercetării și dezvoltării, inovării, dezvoltării de clustere și al sprijinului acordat IMM-urilor;

| 20. | solicită să se acorde o atenție specială regiunilor ale căror întreprinderi și sectoare fac obiectul unor restructurări sau în care întreprinderile sunt închise ori se delocalizează, în vederea promovării reindustrializării acestora prin crearea unei sinergii între activitatea portuară, logistică și dezvoltarea industriilor auxiliare cu o valoare adăugată mai mare; solicită, de asemenea, crearea unui mecanism de schimb de practici industriale optime între regiunile arcului atlantic; |
| --- | --- |

20.

solicită să se acorde o atenție specială regiunilor ale căror întreprinderi și sectoare fac obiectul unor restructurări sau în care întreprinderile sunt închise ori se delocalizează, în vederea promovării reindustrializării acestora prin crearea unei sinergii între activitatea portuară, logistică și dezvoltarea industriilor auxiliare cu o valoare adăugată mai mare; solicită, de asemenea, crearea unui mecanism de schimb de practici industriale optime între regiunile arcului atlantic;

| 21. | este de părere că strategia ar trebui să încurajeze cercetarea marină și maritimă și să faciliteze accesul întreprinderilor la datele obținute, în vederea îmbunătățirii cunoștințelor științifice asupra mediului marin, a stimulării inovării în industriile maritime și a favorizării unei exploatări durabile a resurselor marine; |
| --- | --- |

21.

este de părere că strategia ar trebui să încurajeze cercetarea marină și maritimă și să faciliteze accesul întreprinderilor la datele obținute, în vederea îmbunătățirii cunoștințelor științifice asupra mediului marin, a stimulării inovării în industriile maritime și a favorizării unei exploatări durabile a resurselor marine;

| 22. | consideră că strategia ar trebui să includă o componentă socială ambițioasă pentru a favoriza formarea și accesul tinerilor la meseriile specifice domeniului maritim, prin consolidarea structurilor profesionale legate actualmente de domeniul maritim și creșterea capacității lor de fixare a populației în zonele de coastă, dar și prin crearea de noi specializări care pot contribui la dezvoltarea durabilă a zonelor pescărești și la îmbunătățirea calității vieții în aceste zone; |
| --- | --- |

22.

consideră că strategia ar trebui să includă o componentă socială ambițioasă pentru a favoriza formarea și accesul tinerilor la meseriile specifice domeniului maritim, prin consolidarea structurilor profesionale legate actualmente de domeniul maritim și creșterea capacității lor de fixare a populației în zonele de coastă, dar și prin crearea de noi specializări care pot contribui la dezvoltarea durabilă a zonelor pescărești și la îmbunătățirea calității vieții în aceste zone;

| 23. | subliniază faptul că sursele regenerabile marine de energie reprezintă o filieră industrială de viitor care permite combaterea schimbărilor climatice și a dependenței energetice a UE, creșterea sustenabilității energetice în regiunile atlantice și realizarea obiectivelor Europa 2020; remarcă faptul că zona Atlanticului este favorabilă în mod special promovării acestor surse de energie și consideră că este necesar un sprijin public pentru a susține investițiile private în tehnologiile respective, în special energia eoliană offshore și energia produsă de valuri și maree; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că sursele regenerabile marine de energie reprezintă o filieră industrială de viitor care permite combaterea schimbărilor climatice și a dependenței energetice a UE, creșterea sustenabilității energetice în regiunile atlantice și realizarea obiectivelor Europa 2020; remarcă faptul că zona Atlanticului este favorabilă în mod special promovării acestor surse de energie și consideră că este necesar un sprijin public pentru a susține investițiile private în tehnologiile respective, în special energia eoliană offshore și energia produsă de valuri și maree;

| 24. | subliniază importanța strategică a transportului maritim pe litoralul atlantic și a legăturilor dintre regiunile ultraperiferice și teritoriile continentale; invită Comisia să propună măsuri de simplificare a formalităților administrative în porturi, fără a diminua capacitatea de control și de verificare a regularității operațiunilor și încărcăturilor; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța strategică a transportului maritim pe litoralul atlantic și a legăturilor dintre regiunile ultraperiferice și teritoriile continentale; invită Comisia să propună măsuri de simplificare a formalităților administrative în porturi, fără a diminua capacitatea de control și de verificare a regularității operațiunilor și încărcăturilor;

| 25. | reamintește ponderea economică a industriilor maritime din regiunile atlantice, în special a industriei navale, care trece printr-o perioadă extrem de dificilă în unele regiuni atlantice și pentru care trebuie găsită o soluție, cu participarea Comisiei; invită Comisia să relanseze inițiativa LeaderSHIP 2015 în vederea consolidării competitivității acestui sector în contextul concurenței internaționale; |
| --- | --- |

25.

reamintește ponderea economică a industriilor maritime din regiunile atlantice, în special a industriei navale, care trece printr-o perioadă extrem de dificilă în unele regiuni atlantice și pentru care trebuie găsită o soluție, cu participarea Comisiei; invită Comisia să relanseze inițiativa LeaderSHIP 2015 în vederea consolidării competitivității acestui sector în contextul concurenței internaționale;

| 26. | insistă asupra importanței activităților legate de domeniul maritim, a pescuitului și a acvaculturii în regiunile atlantice și încurajează sprijinul public pentru reînnoirea și modernizarea navelor de pescuit, precum și diferențierea precisă a caracteristicilor și a potențialului pescuitului artizanal de coastă și conchilioculturii; |
| --- | --- |

26.

insistă asupra importanței activităților legate de domeniul maritim, a pescuitului și a acvaculturii în regiunile atlantice și încurajează sprijinul public pentru reînnoirea și modernizarea navelor de pescuit, precum și diferențierea precisă a caracteristicilor și a potențialului pescuitului artizanal de coastă și conchilioculturii;

| 27. | insistă asupra importanței promovării unui turism sustenabil pe plan social, economic și ecologic care poate să aducă o importantă valoare adăugată regiunilor atlantice, oferind totodată protecție ecosistemului și a biodiversității acestora; subliniază faptul că sprijinul acordat turismului nautic reprezintă o modalitate de a dezvolta activitățile sportive și de a promova turismul de croazieră; |
| --- | --- |

27.

insistă asupra importanței promovării unui turism sustenabil pe plan social, economic și ecologic care poate să aducă o importantă valoare adăugată regiunilor atlantice, oferind totodată protecție ecosistemului și a biodiversității acestora; subliniază faptul că sprijinul acordat turismului nautic reprezintă o modalitate de a dezvolta activitățile sportive și de a promova turismul de croazieră;

| 28. | subliniază faptul că fundul Oceanului Atlantic este bogat în resurse și este de părere că strategia ar trebui să faciliteze prospecțiunea și exploatarea durabilă a acestora; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că fundul Oceanului Atlantic este bogat în resurse și este de părere că strategia ar trebui să faciliteze prospecțiunea și exploatarea durabilă a acestora;

Un plan de acțiune pentru perioada 2014-2020

| 29. | solicită ca strategia să dispună de o dimensiune externă care să permită realizarea anumitor obiective și atragerea investițiilor internaționale, pentru a profita de posibilitățile existente și subliniază că promovarea regiunii atlantice ca destinație a investițiilor, a turismului și a afacerilor trebuie să constituie un element central al planului de acțiune; |
| --- | --- |

29.

solicită ca strategia să dispună de o dimensiune externă care să permită realizarea anumitor obiective și atragerea investițiilor internaționale, pentru a profita de posibilitățile existente și subliniază că promovarea regiunii atlantice ca destinație a investițiilor, a turismului și a afacerilor trebuie să constituie un element central al planului de acțiune;

| 30. | invită Comisia să creeze macroregiunea Atlanticului și să propună un plan de acțiune pentru a pune în aplicare strategia în perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să creeze macroregiunea Atlanticului și să propună un plan de acțiune pentru a pune în aplicare strategia în perioada 2014-2020;

| 31. | solicită ca elaborarea, implementarea, evaluarea și revizia planului de acțiune să fie realizate dintr-o perspectivă a guvernanței pe mai multe niveluri, cu implicarea îndeaproape a autorităților publice regionale și locale, a statelor membre atlantice, a actorilor din sectorul privat și a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

31.

solicită ca elaborarea, implementarea, evaluarea și revizia planului de acțiune să fie realizate dintr-o perspectivă a guvernanței pe mai multe niveluri, cu implicarea îndeaproape a autorităților publice regionale și locale, a statelor membre atlantice, a actorilor din sectorul privat și a organizațiilor societății civile;

| 32. | subliniază faptul că planul de acțiune ar trebui să folosească finanțările europene existente, nu să creeze noi instrumente bugetare; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că planul de acțiune ar trebui să folosească finanțările europene existente, nu să creeze noi instrumente bugetare;

| 33. | solicită ca planul de acțiune să fie legat de politica regională și de politica maritimă integrată ale Uniunii, de politica de cercetare și inovare (Orizont 2020) și de mecanismul Conectarea Europei; este de părere că este esențială crearea unei sinergii cu alte politici europene privind cercetarea și inovarea, transporturile, mediul, energia, tehnologia, turismul, pescuitul și acvacultura și cooperarea internațională; |
| --- | --- |

33.

solicită ca planul de acțiune să fie legat de politica regională și de politica maritimă integrată ale Uniunii, de politica de cercetare și inovare (Orizont 2020) și de mecanismul Conectarea Europei; este de părere că este esențială crearea unei sinergii cu alte politici europene privind cercetarea și inovarea, transporturile, mediul, energia, tehnologia, turismul, pescuitul și acvacultura și cooperarea internațională;

| 34. | subliniază rolul important pe care Banca Europeană de Investiții, obligațiunile pentru finanțarea proiectelor și parteneriatele public-privat îl pot avea pentru finanțarea investiților necesare în cadrul strategiei; |
| --- | --- |

34.

subliniază rolul important pe care Banca Europeană de Investiții, obligațiunile pentru finanțarea proiectelor și parteneriatele public-privat îl pot avea pentru finanțarea investiților necesare în cadrul strategiei;

| 35. | insistă ca viitoarea strategie pentru regiunea atlantică să se bazeze pe axele tematice ale Strategiei Europa 2020, deoarece acest lucru va permite o conectare integrată a conținutului tematic de politicile sectoriale; consideră, în acest sens, că obiectivele și concentrarea tematică propuse pentru cele cinci fonduri din cadrul strategic comun al politicii europene de coeziune pentru următoarea perioadă de programare ar trebui să formeze scheletul planului de acțiune; insistă asupra obiectivelor privind „consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării”, „consolidarea competitivității IMM-urilor”, „susținerea tranziției către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon” și „promovarea transportului durabil și eliminarea blocajelor din infrastructurile rețelelor esențiale”; |
| --- | --- |

35.

insistă ca viitoarea strategie pentru regiunea atlantică să se bazeze pe axele tematice ale Strategiei Europa 2020, deoarece acest lucru va permite o conectare integrată a conținutului tematic de politicile sectoriale; consideră, în acest sens, că obiectivele și concentrarea tematică propuse pentru cele cinci fonduri din cadrul strategic comun al politicii europene de coeziune pentru următoarea perioadă de programare ar trebui să formeze scheletul planului de acțiune; insistă asupra obiectivelor privind „consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării”, „consolidarea competitivității IMM-urilor”, „susținerea tranziției către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon” și „promovarea transportului durabil și eliminarea blocajelor din infrastructurile rețelelor esențiale”;

| 36. | solicită ca contractele de parteneriat și programele operaționale să fie orientate în mod obligatoriu către prioritățile aferente ale strategiilor macroregionale din care fac parte, cu scopul de a se asigura că măsurile din cadrul programelor operaționale și prioritățile strategiilor macroregionale sunt strâns corelate, astfel încât fondurile structurale să fie utilizate mai eficient și să se creeze valoarea adăugată la nivel regional; subliniază că această orientare obligatorie trebuie aplicată nu doar programelor operaționale vizând atingerea obiectivului cooperării teritoriale din cadrul politicii de coeziune (INTERREG), ci și programelor operaționale specifice fiecărei regiuni din spațiul atlantic; |
| --- | --- |

36.

solicită ca contractele de parteneriat și programele operaționale să fie orientate în mod obligatoriu către prioritățile aferente ale strategiilor macroregionale din care fac parte, cu scopul de a se asigura că măsurile din cadrul programelor operaționale și prioritățile strategiilor macroregionale sunt strâns corelate, astfel încât fondurile structurale să fie utilizate mai eficient și să se creeze valoarea adăugată la nivel regional; subliniază că această orientare obligatorie trebuie aplicată nu doar programelor operaționale vizând atingerea obiectivului cooperării teritoriale din cadrul politicii de coeziune (INTERREG), ci și programelor operaționale specifice fiecărei regiuni din spațiul atlantic;

| 37. | sprijină recunoașterea și includerea strategiilor, proiectelor și experiențelor anterioare din domeniul cooperării teritoriale, care ar putea oferi planului de acțiune o serie de linii de acțiune și priorități politice și operaționale; solicită să se țină seama în mod corespunzător de planul de acțiune la elaborarea și punerea în aplicare a viitoarelor programe de cooperare teritorială vizate de strategie; consideră, în plus, că în cadrul dimensiunii transnaționale a obiectivului cooperării teritoriale europene ar trebui furnizat sprijin tehnic pentru implementarea planului de acțiune, printre altele pentru a facilita schimburile de cele mai bune practici și integrarea în rețea; |
| --- | --- |

37.

sprijină recunoașterea și includerea strategiilor, proiectelor și experiențelor anterioare din domeniul cooperării teritoriale, care ar putea oferi planului de acțiune o serie de linii de acțiune și priorități politice și operaționale; solicită să se țină seama în mod corespunzător de planul de acțiune la elaborarea și punerea în aplicare a viitoarelor programe de cooperare teritorială vizate de strategie; consideră, în plus, că în cadrul dimensiunii transnaționale a obiectivului cooperării teritoriale europene ar trebui furnizat sprijin tehnic pentru implementarea planului de acțiune, printre altele pentru a facilita schimburile de cele mai bune practici și integrarea în rețea;

| 38. | consideră că programele operaționale pluriregionale care utilizează mai multe fonduri și investițiile teritoriale integrate (ITI) reprezintă instrumentele optime pentru facilitarea implementării planului de acțiune; |
| --- | --- |

38.

consideră că programele operaționale pluriregionale care utilizează mai multe fonduri și investițiile teritoriale integrate (ITI) reprezintă instrumentele optime pentru facilitarea implementării planului de acțiune;

| 39. | propune ca rapoartele anuale de implementare redactate în cadrul programelor respective să includă o evaluare a modului în care programele contribuie la realizarea obiectivelor strategiei pentru regiunea atlanticului și la implementarea planului de acțiune; |
| --- | --- |

39.

propune ca rapoartele anuale de implementare redactate în cadrul programelor respective să includă o evaluare a modului în care programele contribuie la realizarea obiectivelor strategiei pentru regiunea atlanticului și la implementarea planului de acțiune;

| 40. | subliniază potențialul regiunilor ultraperiferice de a constitui un laborator natural pentru activități de cercetare și dezvoltare în domeniul energiilor regenerabile și al economiei marine; subliniază importanța sectorului turismului pentru aceste regiuni, precum și posibilitatea creării unor platforme logistice care să faciliteze transportul de mărfuri între Europa și celelalte economii mondiale; |
| --- | --- |

40.

subliniază potențialul regiunilor ultraperiferice de a constitui un laborator natural pentru activități de cercetare și dezvoltare în domeniul energiilor regenerabile și al economiei marine; subliniază importanța sectorului turismului pentru aceste regiuni, precum și posibilitatea creării unor platforme logistice care să faciliteze transportul de mărfuri între Europa și celelalte economii mondiale;

| 41. | invită autoritățile naționale, regionale și locale să caute sinergii între politicile lor și prioritățile planului de acțiune; |
| --- | --- |

41.

invită autoritățile naționale, regionale și locale să caute sinergii între politicile lor și prioritățile planului de acțiune;

| 42. | subliniază că folosirea în cadrul strategiei a fondurilor europene gestionate direct și în comun va face necesară elaborarea unui sistem adecvat de management și control și solicită, prin urmare, implementarea unei platforme de gestionare a planului de acțiune care să ofere beneficiarilor un modul de informare și comunicare și care să faciliteze coordonarea între diferitele autorități responsabile cu gestiunea fondurilor; |
| --- | --- |

42.

subliniază că folosirea în cadrul strategiei a fondurilor europene gestionate direct și în comun va face necesară elaborarea unui sistem adecvat de management și control și solicită, prin urmare, implementarea unei platforme de gestionare a planului de acțiune care să ofere beneficiarilor un modul de informare și comunicare și care să faciliteze coordonarea între diferitele autorități responsabile cu gestiunea fondurilor;

| 43. | recomandă ca, în cadrul strategiei pentru regiunea atlantică, să se adopte în primul rând, de comun acord, o viziune strategică asupra regiunii Atlanticului, care va servi de referință pentru planul de acțiune 2014-2020; propune, în continuare, ca acest plan de acțiune să urmărească următoarele:






  — | stabilirea priorităților-cheie și a măsurilor și identificarea proiectelor emblematice; |
| --- | --- | --- |

43.

recomandă ca, în cadrul strategiei pentru regiunea atlantică, să se adopte în primul rând, de comun acord, o viziune strategică asupra regiunii Atlanticului, care va servi de referință pentru planul de acțiune 2014-2020; propune, în continuare, ca acest plan de acțiune să urmărească următoarele:

—

stabilirea priorităților-cheie și a măsurilor și identificarea proiectelor emblematice;

| — | definirea clară a rolurilor și a competențelor tuturor părților implicate în politică și în implementare; |
| --- | --- |

—

definirea clară a rolurilor și a competențelor tuturor părților implicate în politică și în implementare;

| — | determinarea obiectivelor fundamentale și a unor indicatori care să evalueze implementarea; |
| --- | --- |

—

determinarea obiectivelor fundamentale și a unor indicatori care să evalueze implementarea;

| — | stabilirea unei proceduri de evaluare și a unei examinări a realizărilor la jumătatea termenului; precum și |
| --- | --- |

—

stabilirea unei proceduri de evaluare și a unei examinări a realizărilor la jumătatea termenului; precum și

| — | identificarea resurselor necesare pentru implementarea planului de acțiune; |
| --- | --- |

—

identificarea resurselor necesare pentru implementarea planului de acțiune;

| 44. | reamintește că a fost creat un forum atlantic pentru 2012 și 2013, în forma unei acțiuni pregătitoare propusă de Parlament, pentru a asocia toți actorii interesați la elaborarea planului de acțiune; subliniază că Parlamentul, ca inițiator al forumului, are rolul de forță motrice a acestuia; |
| --- | --- |

44.

reamintește că a fost creat un forum atlantic pentru 2012 și 2013, în forma unei acțiuni pregătitoare propusă de Parlament, pentru a asocia toți actorii interesați la elaborarea planului de acțiune; subliniază că Parlamentul, ca inițiator al forumului, are rolul de forță motrice a acestuia;

| 45. | propune ca planul de acțiune să fie adoptat de Forumul atlantic și invită viitoarea Președinție irlandeză să includă adoptarea planului de acțiune de către Consiliul European pe lista priorităților mandatului său, punând accentul pe implementare, pe o procedură credibilă de urmărire, pe o evaluare continuă și pe examinarea programată la jumătatea parcursului; |
| --- | --- |

45.

propune ca planul de acțiune să fie adoptat de Forumul atlantic și invită viitoarea Președinție irlandeză să includă adoptarea planului de acțiune de către Consiliul European pe lista priorităților mandatului său, punând accentul pe implementare, pe o procedură credibilă de urmărire, pe o evaluare continuă și pe examinarea programată la jumătatea parcursului;

| 46. | invită Comisia să analizeze posibilitatea dezvoltării unor strategii macroregionale similare și în alte regiuni unde o astfel de măsură ar duce la o creștere economică durabilă și sustenabilă; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să analizeze posibilitatea dezvoltării unor strategii macroregionale similare și în alte regiuni unde o astfel de măsură ar duce la o creștere economică durabilă și sustenabilă;

*

* *

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului, precum și Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului, precum și Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European.

---

(1)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 95.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0285.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/129

---

Joi, 13 septembrie 2012Situația din Siria

P7_TA(2012)0351

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la situația din Siria (2012/2788(RSP))

2013/C 353 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 23 iulie, 25 iunie, 14 mai, 23 aprilie și 23 martie 2012 referitoare la Siria, având în vedere concluziile Consiliului European din 29 iunie 2012 referitoare la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 23 iulie, 25 iunie, 14 mai, 23 aprilie și 23 martie 2012 referitoare la Siria, având în vedere concluziile Consiliului European din 29 iunie 2012 referitoare la Siria,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la Siria din 15 martie, 14 și 27 aprilie, 27 mai, 3 și 18 iunie, 6, 8 și 20 iulie, 3, 4, 8 și18 august și 5 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la Siria din 15 martie, 14 și 27 aprilie, 27 mai, 3 și 18 iunie, 6, 8 și 20 iulie, 3, 4, 8 și18 august și 5 septembrie 2012,

| — | având în vedere declarațiile Comisarului responsabil de cooperarea internațională, ajutorul umanitar și reacția la situații de criză privind Siria din 17 și 31 iulie și 29 august 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisarului responsabil de cooperarea internațională, ajutorul umanitar și reacția la situații de criză privind Siria din 17 și 31 iulie și 29 august 2012,

| — | având în vedere vizita de trei zile în Siria a președintelui Comitetului Internațional al Crucii Roșii în perioada 4-6 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita de trei zile în Siria a președintelui Comitetului Internațional al Crucii Roșii în perioada 4-6 septembrie 2012,

| — | având în vedere decizia luată la 17 august 2012 de Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon, și de Secretarul General al Ligii Statelor Arabe, Nabil El Araby, de numire a lui Lakhdar Brahimi ca noul Reprezentant Special Comun pentru Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată la 17 august 2012 de Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon, și de Secretarul General al Ligii Statelor Arabe, Nabil El Araby, de numire a lui Lakhdar Brahimi ca noul Reprezentant Special Comun pentru Siria,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 509/2012 al Consiliului din 15 iunie 2012 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria și deciziile ulterioare ale Consiliului de aplicare a acestor măsuri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 509/2012 al Consiliului din 15 iunie 2012 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria și deciziile ulterioare ale Consiliului de aplicare a acestor măsuri,

| — | având în vedere Rezoluția 66/253 din 3 august 2012 a Adunării Generale a ONU referitoare la situația din Republica Arabă Siriană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 66/253 din 3 august 2012 a Adunării Generale a ONU referitoare la situația din Republica Arabă Siriană,

| — | având în vedere rezoluțiile 19/1 din 1 martie 2012, S-19/1 din 1 iunie 2012 și 20/L.22 din 6 iulie 2012 ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU referitoare la situația drepturilor omului din Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 19/1 din 1 martie 2012, S-19/1 din 1 iunie 2012 și 20/L.22 din 6 iulie 2012 ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU referitoare la situația drepturilor omului din Siria,

| — | având în vedere raportul din 15 august 2012 al Comisiei internaționale independente de anchetă cu privire la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 15 august 2012 al Comisiei internaționale independente de anchetă cu privire la Siria,

| — | având în vedere decizia luată de Organizația de Cooperare Islamică (OCI) la 13 august 2012 de suspendare a calității de membru a Siriei, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată de Organizația de Cooperare Islamică (OCI) la 13 august 2012 de suspendare a calității de membru a Siriei,

| — | având în vedere Pactul național și Viziunea politică comună pentru tranziția din Siria rezultate în urma conferinței opoziției siriene desfășurate sub auspiciile Ligii Statelor Arabe la Cairo, în perioada 2-3 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul național și Viziunea politică comună pentru tranziția din Siria rezultate în urma conferinței opoziției siriene desfășurate sub auspiciile Ligii Statelor Arabe la Cairo, în perioada 2-3 iulie 2012,

| — | având în vedere concluziile reuniunii Grupului de acțiune de la Geneva din 30 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Grupului de acțiune de la Geneva din 30 iunie 2012,

| — | având în vedere Planul Annan și rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite nr. 2042, 2043 și 2059, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul Annan și rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite nr. 2042, 2043 și 2059,

| — | având în vedere concluziile și recomandările conținute în documentul „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria” (The Day After Project: Supporting a Democratic Transition in Syria), publicat în august 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile și recomandările conținute în documentul „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria” (The Day After Project: Supporting a Democratic Transition in Syria), publicat în august 2012,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere faptul că Siria este parte la Pactul internațional privind drepturile civile și politice, la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, la Convenția privind drepturile copilului și Protocolul opțional la aceasta privind implicarea copiilor în conflictele armate, precum și la Convenția pentru prevenirea și pedepsirea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Siria este parte la Pactul internațional privind drepturile civile și politice, la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, la Convenția privind drepturile copilului și Protocolul opțional la aceasta privind implicarea copiilor în conflictele armate, precum și la Convenția pentru prevenirea și pedepsirea crimei de genocid,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit ONU, de la începutul represiunii violente a protestatarilor pașnici din Siria din martie 2011 au fost ucise aproape 20 000 de persoane, majoritatea civili; întrucât violența puternică, precum utilizarea artileriei grele și bombardarea unor zone populate, și numărul crimelor îngrozitoare comise de armata siriană, de forțele de securitate și de Shabiha, precum și de diferite forțe din opoziție au crescut în permanență; întrucât au avut loc mai multe masacre și asasinate în masă cu țină precisă ale unor bărbați, femei și copii; întrucât numărul actelor de tortură, al arestărilor în masă și al actelor de distrugere la scară largă a zonelor populate a crescut dramatic în ultimele luni; întrucât orașele mari și mici de peste tot din Siria se află sub asediu și sunt bombardate, inclusiv cu elicoptere și avioane de luptă, de către forțele conduse de guvern; întrucât militarizarea tot mai intensă a conflictului transformă situația într-un război civil; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit ONU, de la începutul represiunii violente a protestatarilor pașnici din Siria din martie 2011 au fost ucise aproape 20 000 de persoane, majoritatea civili; întrucât violența puternică, precum utilizarea artileriei grele și bombardarea unor zone populate, și numărul crimelor îngrozitoare comise de armata siriană, de forțele de securitate și de Shabiha, precum și de diferite forțe din opoziție au crescut în permanență; întrucât au avut loc mai multe masacre și asasinate în masă cu țină precisă ale unor bărbați, femei și copii; întrucât numărul actelor de tortură, al arestărilor în masă și al actelor de distrugere la scară largă a zonelor populate a crescut dramatic în ultimele luni; întrucât orașele mari și mici de peste tot din Siria se află sub asediu și sunt bombardate, inclusiv cu elicoptere și avioane de luptă, de către forțele conduse de guvern; întrucât militarizarea tot mai intensă a conflictului transformă situația într-un război civil;

| B. | întrucât orice militarizare suplimentară a situației din Siria ar avea un impact serios asupra populației sale civile, care se confruntă deja cu o deteriorare rapidă a situației umanitare, și ar continua să afecteze regiunea extinsă, în special Iordania și Libanul, în ceea ce privește securitatea și stabilitatea, având implicații și consecințe ce nu pot fi prevăzute; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice militarizare suplimentară a situației din Siria ar avea un impact serios asupra populației sale civile, care se confruntă deja cu o deteriorare rapidă a situației umanitare, și ar continua să afecteze regiunea extinsă, în special Iordania și Libanul, în ceea ce privește securitatea și stabilitatea, având implicații și consecințe ce nu pot fi prevăzute;

| C. | întrucât, potrivit estimărilor ONU, aproximativ 5 000 de persoane au fost ucise în august ca urmare a luptelor continue, ceea ce înseamnă că, de la începutul conflictului, au decedat peste 20 000 de persoane; întrucât din cauza intensificării actelor de violență și a situației umanitare și de securitate precare din Siria, țările vecine sunt martore, în special în ultimele săptămâni, ale unei creșteri semnificative a numărului de cetățeni sirieni în căutare de refugiu, mai ales în Turcia, Iordania și Liban; întrucât au fost înregistrați sau își așteaptă înregistrarea la Înaltul Comisariat pentru Refugiați al ONU 235 000 de refugiați din Siria; întrucât peste 75 % din acești refugiați sunt femei și copii; întrucât zeci de mii de refugiați nu se înregistrează; întrucât se estimează că peste 100 000 de refugiați au fugit din Siria, traversând granițele cu Iordania, Liban, Irak și Turcia, media zilnică fiind de 500-2 000 de persoane în luna august; întrucât, potrivit estimărilor ONU, peste 1,2 milioane de persoane sunt strămutate intern pe teritoriul Siriei și circa 3 milioane au nevoie urgentă de asistență umanitară; întrucât regimul sirian a blocat în mod deliberat accesul la alimente, apă, energie electrică și medicamente pentru comunități întregi cum ar fi în Homs și, de curând, și în Aleppo; întrucât Turcia a solicitat Consiliului de Securitate al ONU să ia în calcul crearea unei zone sigure pentru civilii aflați sub protecția țărilor vecine; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit estimărilor ONU, aproximativ 5 000 de persoane au fost ucise în august ca urmare a luptelor continue, ceea ce înseamnă că, de la începutul conflictului, au decedat peste 20 000 de persoane; întrucât din cauza intensificării actelor de violență și a situației umanitare și de securitate precare din Siria, țările vecine sunt martore, în special în ultimele săptămâni, ale unei creșteri semnificative a numărului de cetățeni sirieni în căutare de refugiu, mai ales în Turcia, Iordania și Liban; întrucât au fost înregistrați sau își așteaptă înregistrarea la Înaltul Comisariat pentru Refugiați al ONU 235 000 de refugiați din Siria; întrucât peste 75 % din acești refugiați sunt femei și copii; întrucât zeci de mii de refugiați nu se înregistrează; întrucât se estimează că peste 100 000 de refugiați au fugit din Siria, traversând granițele cu Iordania, Liban, Irak și Turcia, media zilnică fiind de 500-2 000 de persoane în luna august; întrucât, potrivit estimărilor ONU, peste 1,2 milioane de persoane sunt strămutate intern pe teritoriul Siriei și circa 3 milioane au nevoie urgentă de asistență umanitară; întrucât regimul sirian a blocat în mod deliberat accesul la alimente, apă, energie electrică și medicamente pentru comunități întregi cum ar fi în Homs și, de curând, și în Aleppo; întrucât Turcia a solicitat Consiliului de Securitate al ONU să ia în calcul crearea unei zone sigure pentru civilii aflați sub protecția țărilor vecine;

| D. | întrucât, la 2 august 2012, Kofi Annan și-a anunțat demisia din funcția de Trimis special comun al ONU și al Ligii Statelor Arabe pentru Siria ca rezultat al intransigenței regimului sirian, a accentuării violenței armate și a faptului că eforturile sale de punere în aplicare a planului de pace în șase puncte nu au fost susținute cu tărie de un Consiliu de Securitate care nu se pune de acord; întrucât fostul ministru de externe algerian, Lakhdar Brahimi, a fost numit recent noul Reprezentant Special Comun al ONU și al Ligii Statelor Arabe pentru Siria; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 2 august 2012, Kofi Annan și-a anunțat demisia din funcția de Trimis special comun al ONU și al Ligii Statelor Arabe pentru Siria ca rezultat al intransigenței regimului sirian, a accentuării violenței armate și a faptului că eforturile sale de punere în aplicare a planului de pace în șase puncte nu au fost susținute cu tărie de un Consiliu de Securitate care nu se pune de acord; întrucât fostul ministru de externe algerian, Lakhdar Brahimi, a fost numit recent noul Reprezentant Special Comun al ONU și al Ligii Statelor Arabe pentru Siria;

| E. | întrucât regimul sirian și-a pierdut orice credibilitate și legitimitate ca reprezentant al poporului sirian; |
| --- | --- |

E.

întrucât regimul sirian și-a pierdut orice credibilitate și legitimitate ca reprezentant al poporului sirian;

| F. | întrucât vetoul exprimat de Rusia și de China a împiedicat adoptarea de către Consiliul de Securitate al ONU a unei rezoluții de susținere a eforturilor Grupului de acțiune pentru Siria și introducerea măsurilor propuse pentru susținerea respectării Planului Annan constând în șase puncte în temeiul articolului 41 din Carta ONU; întrucât comunitatea internațională nu a reușit până în prezent să se unească și să reacționeze în mod adecvat la criza din Siria; |
| --- | --- |

F.

întrucât vetoul exprimat de Rusia și de China a împiedicat adoptarea de către Consiliul de Securitate al ONU a unei rezoluții de susținere a eforturilor Grupului de acțiune pentru Siria și introducerea măsurilor propuse pentru susținerea respectării Planului Annan constând în șase puncte în temeiul articolului 41 din Carta ONU; întrucât comunitatea internațională nu a reușit până în prezent să se unească și să reacționeze în mod adecvat la criza din Siria;

| G. | întrucât Președintele Bashar al-Assad și regimul său autoritar nu își au locul în viitorul Siriei; întrucât președintele trebuie să demisioneze pentru a evita escaladarea în continuare a crizei și pentru a face posibilă o tranziție pașnică și democratică în această țară; întrucât mai mulți foști lideri politici și militari ai regimului, precum și o serie de ambasadori au dezertat în țările vecine și mai departe; |
| --- | --- |

G.

întrucât Președintele Bashar al-Assad și regimul său autoritar nu își au locul în viitorul Siriei; întrucât președintele trebuie să demisioneze pentru a evita escaladarea în continuare a crizei și pentru a face posibilă o tranziție pașnică și democratică în această țară; întrucât mai mulți foști lideri politici și militari ai regimului, precum și o serie de ambasadori au dezertat în țările vecine și mai departe;

| H. | întrucât este nevoie de o alternativă credibilă la regimul actual; întrucât această alternativă ar trebui să fie favorabilă incluziunii și să fie reprezentativă pentru diversitatea societății siriene, precum și să respecte în totalitate valorile universale ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, acordând o atenție deosebită drepturilor minorităților etnice, culturale și religioase, precum și drepturilor femeilor; întrucât crearea de către forțele opoziției a unui guvern provizoriu incluziv și reprezentativ ar putea contribui la găsirea acestei alternative; |
| --- | --- |

H.

întrucât este nevoie de o alternativă credibilă la regimul actual; întrucât această alternativă ar trebui să fie favorabilă incluziunii și să fie reprezentativă pentru diversitatea societății siriene, precum și să respecte în totalitate valorile universale ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, acordând o atenție deosebită drepturilor minorităților etnice, culturale și religioase, precum și drepturilor femeilor; întrucât crearea de către forțele opoziției a unui guvern provizoriu incluziv și reprezentativ ar putea contribui la găsirea acestei alternative;

| I. | întrucât UE a aplicat Siriei, în mai multe etape, sancțiuni specifice, întărind și embargoul impus Siriei privind comerțul cu armament; întrucât, în ciuda unui embargo impus de UE și care este în vigoare în ceea ce privește armele, muniția și alte echipamente militare, precum și a unei interdicții privind exportul de tehnologii de monitorizare, mai multe incidente legate de transportul de arme prin apele UE și faptul că au avut loc o serie de scurgeri de informații referitoare la tranzacții comerciale ce au avut loc între întreprinderi din UE și diferite entități, grupuri și persoane din Siria, care fac obiectul sancțiunilor UE, au dovedit incompetența UE de la nivel intern de a aplica propriile decizii și regulamente; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE a aplicat Siriei, în mai multe etape, sancțiuni specifice, întărind și embargoul impus Siriei privind comerțul cu armament; întrucât, în ciuda unui embargo impus de UE și care este în vigoare în ceea ce privește armele, muniția și alte echipamente militare, precum și a unei interdicții privind exportul de tehnologii de monitorizare, mai multe incidente legate de transportul de arme prin apele UE și faptul că au avut loc o serie de scurgeri de informații referitoare la tranzacții comerciale ce au avut loc între întreprinderi din UE și diferite entități, grupuri și persoane din Siria, care fac obiectul sancțiunilor UE, au dovedit incompetența UE de la nivel intern de a aplica propriile decizii și regulamente;

| J. | întrucât mai mulți actori externi și state susțin în continuare, fie direct, fie prin intermediul canalelor regionale și al țărilor învecinate, toate părțile implicate în conflict, acordându-le sprijin și ajutor financiar, operațional, logistic și tactic, inclusiv prin furnizarea de armament, muniții și toate celelalte tipuri de echipamente militare, de asistență logistică, de instrumente de comunicare și toate tipurile de asistență care pot fi utilizate în scop militar, ceea ce scoate în evidență natura pan-regională a conflictului; întrucât militarizarea în continuare a conflictului nu poate să aducă decât o suferință și mai mare poporului sirian și întregii regiuni; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai mulți actori externi și state susțin în continuare, fie direct, fie prin intermediul canalelor regionale și al țărilor învecinate, toate părțile implicate în conflict, acordându-le sprijin și ajutor financiar, operațional, logistic și tactic, inclusiv prin furnizarea de armament, muniții și toate celelalte tipuri de echipamente militare, de asistență logistică, de instrumente de comunicare și toate tipurile de asistență care pot fi utilizate în scop militar, ceea ce scoate în evidență natura pan-regională a conflictului; întrucât militarizarea în continuare a conflictului nu poate să aducă decât o suferință și mai mare poporului sirian și întregii regiuni;

| K. | întrucât Comisia a anunțat, la 7 septembrie 2012, că o sumă suplimentară de 50 de milioane de euro ar urma să fie mobilizată pentru asistență umanitară, cu scopul de a oferi sprijin persoanelor care au nevoie de astfel de asistență în interiorul Siriei și celor care traversează frontierele; întrucât, potrivit ECHO, UE a furnizat deja 142 de milioane de euro, iar asistența totală din partea UE, inclusiv ajutoarele acordate de statele membre, totalizează în jur de 224 de milioane de euro; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia a anunțat, la 7 septembrie 2012, că o sumă suplimentară de 50 de milioane de euro ar urma să fie mobilizată pentru asistență umanitară, cu scopul de a oferi sprijin persoanelor care au nevoie de astfel de asistență în interiorul Siriei și celor care traversează frontierele; întrucât, potrivit ECHO, UE a furnizat deja 142 de milioane de euro, iar asistența totală din partea UE, inclusiv ajutoarele acordate de statele membre, totalizează în jur de 224 de milioane de euro;

| L. | întrucât reprezentanții opoziției siriene au organizat în ultimele luni o serie de reuniuni cu scopul de a depăși divergențele interne și de a crea un front unit și au emis un „Pact național” și o „Viziune politică comună pentru tranziția din Siria”, precum și o serie de concluzii și recomandări în cadrul publicației „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria”; întrucât, în ciuda tuturor eforturilor, în cadrul opoziției persistă diviziuni și tensiuni interne; |
| --- | --- |

L.

întrucât reprezentanții opoziției siriene au organizat în ultimele luni o serie de reuniuni cu scopul de a depăși divergențele interne și de a crea un front unit și au emis un „Pact național” și o „Viziune politică comună pentru tranziția din Siria”, precum și o serie de concluzii și recomandări în cadrul publicației „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria”; întrucât, în ciuda tuturor eforturilor, în cadrul opoziției persistă diviziuni și tensiuni interne;

| M. | întrucât, la 1 iulie 2012, Grupul de acțiune pentru Siria reunit la Geneva a convenit asupra principiilor și a orientărilor pentru o tranziție condusă de Siria care să includă înființarea unui organism guvernamental de tranziție cu puteri executive depline; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 1 iulie 2012, Grupul de acțiune pentru Siria reunit la Geneva a convenit asupra principiilor și a orientărilor pentru o tranziție condusă de Siria care să includă înființarea unui organism guvernamental de tranziție cu puteri executive depline;

| 1. | condamnă din nou cu cea mai mare vehemență utilizarea din ce în ce mai intensă a violenței generalizate de către regimul Președintelui Assad împotriva populației civile din Siria, în special uciderea cu țintă precisă a copiilor și a femeilor și execuțiile în masă din sate; își exprimă cea mai mare îngrijorare cu privire la gravitatea încălcărilor drepturilor omului și la posibilele crime împotriva umanității autorizate și/sau comise de autoritățile siriene, de armata siriană, de forțele de securitate și de milițiile afiliate; condamnă execuțiile extrajudiciare sumare și toate celelalte forme de încălcare a drepturilor omului comise de grupările și de forțele care se opun regimului Assad; |
| --- | --- |

1.

condamnă din nou cu cea mai mare vehemență utilizarea din ce în ce mai intensă a violenței generalizate de către regimul Președintelui Assad împotriva populației civile din Siria, în special uciderea cu țintă precisă a copiilor și a femeilor și execuțiile în masă din sate; își exprimă cea mai mare îngrijorare cu privire la gravitatea încălcărilor drepturilor omului și la posibilele crime împotriva umanității autorizate și/sau comise de autoritățile siriene, de armata siriană, de forțele de securitate și de milițiile afiliate; condamnă execuțiile extrajudiciare sumare și toate celelalte forme de încălcare a drepturilor omului comise de grupările și de forțele care se opun regimului Assad;

| 2. | salută eforturile țărilor vecine în ceea ce privește găzduirea și acordarea de ajutor umanitar refugiaților din Siria și solicită un sprijin și asistență internaționale crescute în acest sens; subliniază importanța crucială a identificării unui răspuns sustenabil la criza umanitară din Siria și la cea din rândul refugiaților sirieni din țările vecine; îndeamnă țările vecine să ofere în continuare protecție refugiaților din Siria și persoanelor strămutate și să se abțină, în conformitate cu obligațiile lor internaționale, de la expulzarea și returnarea acestor persoane în Siria; invită UE să ia măsurile responsabile necesare în ceea ce privește posibilul aflux de refugiați în statele sale membre; subliniază necesitatea cooperării cu Crucea Roșie; salută faptul că UE este dispusă să ofere sprijin suplimentar, inclusiv ajutor financiar, pentru a ajuta țările vecine, printre care Turcia, Liban și Iordania, să adăpostească numărul tot mai mare de refugiați sirieni, și îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru a găsi modalități alternative de livrare a asistenței umanitare poporului sirian, în pofida tuturor obstacolelor și dificultăților; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile țărilor vecine în ceea ce privește găzduirea și acordarea de ajutor umanitar refugiaților din Siria și solicită un sprijin și asistență internaționale crescute în acest sens; subliniază importanța crucială a identificării unui răspuns sustenabil la criza umanitară din Siria și la cea din rândul refugiaților sirieni din țările vecine; îndeamnă țările vecine să ofere în continuare protecție refugiaților din Siria și persoanelor strămutate și să se abțină, în conformitate cu obligațiile lor internaționale, de la expulzarea și returnarea acestor persoane în Siria; invită UE să ia măsurile responsabile necesare în ceea ce privește posibilul aflux de refugiați în statele sale membre; subliniază necesitatea cooperării cu Crucea Roșie; salută faptul că UE este dispusă să ofere sprijin suplimentar, inclusiv ajutor financiar, pentru a ajuta țările vecine, printre care Turcia, Liban și Iordania, să adăpostească numărul tot mai mare de refugiați sirieni, și îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru a găsi modalități alternative de livrare a asistenței umanitare poporului sirian, în pofida tuturor obstacolelor și dificultăților;

| 3. | invită regimul sirian să permită furnizarea rapidă de asistență umanitară și să acorde organizațiilor umanitare și mijloacelor mass-media internaționale acces deplin în Siria, precum și să faciliteze punerea în aplicare a armistițiilor umanitare pentru a permite livrarea în siguranță a ajutoarelor umanitare; subliniază încă o dată că dreptul umanitar internațional trebuie respectat în totalitate de către toți cei implicați în conflict; subliniază că cei care sunt răniți și au nevoie de ajutor nu ar trebui privați de îngrijire medicală și invită toate părțile implicate să protejeze civilii, să permită accesul deplin și neîngrădit la alimente, apă, energie electrică și să nu recurgă la forme de intimidare și violență împotriva pacienților, a medicilor și a personalului umanitar; |
| --- | --- |

3.

invită regimul sirian să permită furnizarea rapidă de asistență umanitară și să acorde organizațiilor umanitare și mijloacelor mass-media internaționale acces deplin în Siria, precum și să faciliteze punerea în aplicare a armistițiilor umanitare pentru a permite livrarea în siguranță a ajutoarelor umanitare; subliniază încă o dată că dreptul umanitar internațional trebuie respectat în totalitate de către toți cei implicați în conflict; subliniază că cei care sunt răniți și au nevoie de ajutor nu ar trebui privați de îngrijire medicală și invită toate părțile implicate să protejeze civilii, să permită accesul deplin și neîngrădit la alimente, apă, energie electrică și să nu recurgă la forme de intimidare și violență împotriva pacienților, a medicilor și a personalului umanitar;

| 4. | transmite condoleanțe familiilor victimelor; își exprimă din nou solidaritatea cu lupta poporului sirian pentru libertate, demnitate și democrație și salută curajul și hotărârea acestuia, în special în ceea ce privește femeile; |
| --- | --- |

4.

transmite condoleanțe familiilor victimelor; își exprimă din nou solidaritatea cu lupta poporului sirian pentru libertate, demnitate și democrație și salută curajul și hotărârea acestuia, în special în ceea ce privește femeile;

| 5. | solicită tuturor părților armate să pună capăt imediat violențelor din Siria; invită guvernul sirian să retragă fără întârziere armata siriană din orașele ocupate, să elibereze imediat toți protestatarii, prizonierii politici, apărătorii drepturilor omului, bloggerii și jurnaliștii aflați în detenție; |
| --- | --- |

5.

solicită tuturor părților armate să pună capăt imediat violențelor din Siria; invită guvernul sirian să retragă fără întârziere armata siriană din orașele ocupate, să elibereze imediat toți protestatarii, prizonierii politici, apărătorii drepturilor omului, bloggerii și jurnaliștii aflați în detenție;

| 6. | regretă faptul că Consiliul de Securitate al ONU nu a luat măsuri și nu a căzut de acord asupra unei rezoluții pentru a exercita o presiune mai mare și mai eficace cu scopul de a pune capăt actelor de violență din Siria; își repetă apelul adresat membrilor Consiliului de Securitate al ONU, în special Rusiei și Chinei, să își respecte responsabilitățile legate de terminarea violențelor și represiunilor împotriva poporului sirian, inclusiv prin sprijinirea respectării forțate a rezoluțiilor 2042 și 2043 ale CSONU; sprijină în continuare eforturile UE și ale statelor sale membre în acest sens; invită VP/ÎR să facă tot posibilul pentru a asigura adoptarea rezoluției CSONU, exercitând o presiune diplomatică efectivă asupra Rusiei și Chinei; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că Consiliul de Securitate al ONU nu a luat măsuri și nu a căzut de acord asupra unei rezoluții pentru a exercita o presiune mai mare și mai eficace cu scopul de a pune capăt actelor de violență din Siria; își repetă apelul adresat membrilor Consiliului de Securitate al ONU, în special Rusiei și Chinei, să își respecte responsabilitățile legate de terminarea violențelor și represiunilor împotriva poporului sirian, inclusiv prin sprijinirea respectării forțate a rezoluțiilor 2042 și 2043 ale CSONU; sprijină în continuare eforturile UE și ale statelor sale membre în acest sens; invită VP/ÎR să facă tot posibilul pentru a asigura adoptarea rezoluției CSONU, exercitând o presiune diplomatică efectivă asupra Rusiei și Chinei;

| 7. | subliniază că UE ar trebui să fie gata să adopte și alte măsuri și să analizeze în continuare, în cadrul CSONU, toate opțiunile oferite de responsabilitatea de a proteja, în strânsă colaborare cu SUA, Turcia și Liga Statelor Arabe, pentru a sprijini poporul sirian și a opri vărsarea de sânge; |
| --- | --- |

7.

subliniază că UE ar trebui să fie gata să adopte și alte măsuri și să analizeze în continuare, în cadrul CSONU, toate opțiunile oferite de responsabilitatea de a proteja, în strânsă colaborare cu SUA, Turcia și Liga Statelor Arabe, pentru a sprijini poporul sirian și a opri vărsarea de sânge;

| 8. | susține apelurile mai multor grupuri ale opoziției și ale guvernului turc de a crea refugii sigure de-a lungul frontierei turco-siriene, și, dacă e posibil, și în Siria, precum și crearea de coridoare umanitare de către comunitatea internațională; invită VP/ÎR să intensifice discuțiile cu Turcia, Liga Arabă și opoziția siriană cu privire la crearea acestor refugii sigure pentru a prelua refugiați sirieni și a le permite celor persecutați de regim să găsească refugiu și protecție; |
| --- | --- |

8.

susține apelurile mai multor grupuri ale opoziției și ale guvernului turc de a crea refugii sigure de-a lungul frontierei turco-siriene, și, dacă e posibil, și în Siria, precum și crearea de coridoare umanitare de către comunitatea internațională; invită VP/ÎR să intensifice discuțiile cu Turcia, Liga Arabă și opoziția siriană cu privire la crearea acestor refugii sigure pentru a prelua refugiați sirieni și a le permite celor persecutați de regim să găsească refugiu și protecție;

| 9. | își reiterează apelul adresat Președintelui Assad și regimului său de a se retrage imediat pentru a face posibilă cât se poate de repede o tranziție pașnică, favorabilă incluziunii și democratică condusă de sirieni; |
| --- | --- |

9.

își reiterează apelul adresat Președintelui Assad și regimului său de a se retrage imediat pentru a face posibilă cât se poate de repede o tranziție pașnică, favorabilă incluziunii și democratică condusă de sirieni;

| 10. | invită toate părțile să cadă de acord asupra încetării focului (la nivel local) cât se poate de repede pentru a permite încetarea focului negociată la nivel mai larg și semnificativă; |
| --- | --- |

10.

invită toate părțile să cadă de acord asupra încetării focului (la nivel local) cât se poate de repede pentru a permite încetarea focului negociată la nivel mai larg și semnificativă;

| 11. | își exprimă îngrijorarea cu privire la continuarea militarizării conflictului și a violenței sectare; ia act de rolul actorilor regionali diferiți, inclusiv al aprovizionării cu arme, și își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele de contaminare ale conflictului sirian în țările învecinate; invită Consiliul să ia în calcul adoptarea unor măsuri restrictive suplimentare împotriva actorilor externi și a grupărilor externe implicate în operațiuni la fața locului de susținere activă a regimului Bashar al-Assad; |
| --- | --- |

11.

își exprimă îngrijorarea cu privire la continuarea militarizării conflictului și a violenței sectare; ia act de rolul actorilor regionali diferiți, inclusiv al aprovizionării cu arme, și își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele de contaminare ale conflictului sirian în țările învecinate; invită Consiliul să ia în calcul adoptarea unor măsuri restrictive suplimentare împotriva actorilor externi și a grupărilor externe implicate în operațiuni la fața locului de susținere activă a regimului Bashar al-Assad;

| 12. | condamnă faptul că regimul sirian și-a exprimat intenția de a folosi arme chimice împotriva unor „amenințări teroriste externe”, amintește Președintelui Assad de obligațiile guvernului său conform Protocolului de la Geneva privind neutilizarea armelor chimice și invită autoritățile siriene să-și respecte cu rigurozitate obligațiile lor internaționale; |
| --- | --- |

12.

condamnă faptul că regimul sirian și-a exprimat intenția de a folosi arme chimice împotriva unor „amenințări teroriste externe”, amintește Președintelui Assad de obligațiile guvernului său conform Protocolului de la Geneva privind neutilizarea armelor chimice și invită autoritățile siriene să-și respecte cu rigurozitate obligațiile lor internaționale;

| 13. | susține efortul permanent al UE de creștere a presiunii asupra regimului Președintelui Assad prin măsuri restrictive, invită UE să ia în calcul extinderea domeniului de aplicare al măsurilor sale restrictive la entități sau grupări externe care în mod evident furnizează sau facilitează ajutoare financiare și operaționale cruciale autorităților siriene; |
| --- | --- |

13.

susține efortul permanent al UE de creștere a presiunii asupra regimului Președintelui Assad prin măsuri restrictive, invită UE să ia în calcul extinderea domeniului de aplicare al măsurilor sale restrictive la entități sau grupări externe care în mod evident furnizează sau facilitează ajutoare financiare și operaționale cruciale autorităților siriene;

| 14. | salută decizia Conferinței Summitului Islamic din 14-15 august 2012 de a suspenda calitatea de membru a Republicii Arabe Siriene în cadrul Organizației de Cooperare Islamică și al tuturor organismelor subsidiare și al instituțiilor specializate și afiliate ale acesteia; |
| --- | --- |

14.

salută decizia Conferinței Summitului Islamic din 14-15 august 2012 de a suspenda calitatea de membru a Republicii Arabe Siriene în cadrul Organizației de Cooperare Islamică și al tuturor organismelor subsidiare și al instituțiilor specializate și afiliate ale acesteia;

| 15. | salută eforturile depuse de reprezentanții opoziției din Siria de a crea un front unit al forțelor de opoziție, precum și „Pactul național”, „Viziunea politică comună pentru tranziția din Siria” și concluziile și recomandările din cadrul publicației „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria”, emise recent; încurajează opoziția din Siria să continue pe această cale, cu scopul de a crea o alternativă credibilă la regimul actual și îndeamnă VP/ÎR și statele membre ale UE să facă tot posibilul pentru a uni opoziția siriană; salută sprijinul puternic manifestat de Turcia, Liban și Iordania vizavi de populația siriană; îndeamnă VP/ÎR să depună toate eforturile pentru a începe discuții cu autoritățile din Turcia, Liban și Iordania, cu Liga Arabă și cu opoziția din Siria în vederea pregătirii unei tranziții pașnice către Siria post-Assad; |
| --- | --- |

15.

salută eforturile depuse de reprezentanții opoziției din Siria de a crea un front unit al forțelor de opoziție, precum și „Pactul național”, „Viziunea politică comună pentru tranziția din Siria” și concluziile și recomandările din cadrul publicației „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria”, emise recent; încurajează opoziția din Siria să continue pe această cale, cu scopul de a crea o alternativă credibilă la regimul actual și îndeamnă VP/ÎR și statele membre ale UE să facă tot posibilul pentru a uni opoziția siriană; salută sprijinul puternic manifestat de Turcia, Liban și Iordania vizavi de populația siriană; îndeamnă VP/ÎR să depună toate eforturile pentru a începe discuții cu autoritățile din Turcia, Liban și Iordania, cu Liga Arabă și cu opoziția din Siria în vederea pregătirii unei tranziții pașnice către Siria post-Assad;

| 16. | își afirmă din nou susținerea fermă a solicitării Comisarului ONU pentru drepturile omului conform căreia Consiliul de Securitate al ONU ar trebui să sesizeze CPI care să investigheze în mod oficial situația din Siria; își asumă angajamentul ferm să se asigure că toți cei care se fac răspunzători pentru încălcarea drepturilor omului și a dreptului internațional sunt identificați și trași la răspundere; susține pe deplin activitatea Comisiei internaționale independente de anchetă cu privire la Siria care are scopul de a investiga toate actele de încălcare a drepturilor internaționale ale omului și a dreptului umanitar internațional comise în Siria, pentru a se asigura că cei vinovați sunt trași la răspundere, și invită statele membre ale UE să se asigure, în cadrul celei de-a 21-a sesiuni a UNHRC, că Comisia își poate continua activitatea cu mai mult sprijin, dacă este necesar; |
| --- | --- |

16.

își afirmă din nou susținerea fermă a solicitării Comisarului ONU pentru drepturile omului conform căreia Consiliul de Securitate al ONU ar trebui să sesizeze CPI care să investigheze în mod oficial situația din Siria; își asumă angajamentul ferm să se asigure că toți cei care se fac răspunzători pentru încălcarea drepturilor omului și a dreptului internațional sunt identificați și trași la răspundere; susține pe deplin activitatea Comisiei internaționale independente de anchetă cu privire la Siria care are scopul de a investiga toate actele de încălcare a drepturilor internaționale ale omului și a dreptului umanitar internațional comise în Siria, pentru a se asigura că cei vinovați sunt trași la răspundere, și invită statele membre ale UE să se asigure, în cadrul celei de-a 21-a sesiuni a UNHRC, că Comisia își poate continua activitatea cu mai mult sprijin, dacă este necesar;

| 17. | solicită o tranziție politică pașnică și autentică spre democrație condusă de sirieni, care să răspundă exigențelor legitime ale poporului sirian și să se bazeze pe un dialog incluziv, implicând toate forțele și componentele democratice ale societății siriene, în vederea inițierii unui proces de profundă reformă democratică ce ține seama de necesitatea unei reconcilieri naționale și care presupune angajamentul de a se respecta drepturile și libertățile minorităților, inclusiv ale minorităților etnice, religioase, culturale și a altor minorități; |
| --- | --- |

17.

solicită o tranziție politică pașnică și autentică spre democrație condusă de sirieni, care să răspundă exigențelor legitime ale poporului sirian și să se bazeze pe un dialog incluziv, implicând toate forțele și componentele democratice ale societății siriene, în vederea inițierii unui proces de profundă reformă democratică ce ține seama de necesitatea unei reconcilieri naționale și care presupune angajamentul de a se respecta drepturile și libertățile minorităților, inclusiv ale minorităților etnice, religioase, culturale și a altor minorități;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, guvernului și parlamentului Republicii Turcia, guvernului și Adunării Consultative a Statului Qatar, administrației și Camerei Reprezentanților din SUA, guvernului Regatului Arabiei Saudite, guvernului și parlamentului Regatului Hașemit al Iordaniei, guvernului și parlamentului Republicii Libaneze, Secretarului General al Națiunilor Unite, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, guvernului și parlamentului Republicii Turcia, guvernului și Adunării Consultative a Statului Qatar, administrației și Camerei Reprezentanților din SUA, guvernului Regatului Arabiei Saudite, guvernului și parlamentului Regatului Hașemit al Iordaniei, guvernului și parlamentului Republicii Libaneze, Secretarului General al Națiunilor Unite, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/134

---

Joi, 13 septembrie 2012Utilizarea justiției în scopuri politice în Rusia

P7_TA(2012)0352

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la utilizarea politică a justiției în Rusia (2012/2789(RSP))

2013/C 353 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la rezultatul alegerilor prezidențiale din Rusia (1), Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la viitoarele alegeri prezidențiale din Rusia (2), Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la apropiatul Summit UE-Rusia din 15 decembrie 2011 și la rezultatul alegerilor pentru Duma de Stat din 4 decembrie 2011 (3) și Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la pregătirea alegerilor din decembrie 2011 pentru Duma de Stat din Rusia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la rezultatul alegerilor prezidențiale din Rusia (1), Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la viitoarele alegeri prezidențiale din Rusia (2), Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la apropiatul Summit UE-Rusia din 15 decembrie 2011 și la rezultatul alegerilor pentru Duma de Stat din 4 decembrie 2011 (3) și Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la pregătirea alegerilor din decembrie 2011 pentru Duma de Stat din Rusia (4),

| — | având în vedere negocierile în curs pentru un nou acord care să prevadă un cadru nou și cuprinzător pentru relațiile dintre UE și Rusia, precum și „Parteneriatul pentru modernizare” inițiat în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs pentru un nou acord care să prevadă un cadru nou și cuprinzător pentru relațiile dintre UE și Rusia, precum și „Parteneriatul pentru modernizare” inițiat în 2010,

| — | având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care prevede că orice persoană are dreptul ca litigiul în care se află să fie examinat în mod echitabil și public de către un tribunal competent, independent și imparțial, stabilit prin lege, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care prevede că orice persoană are dreptul ca litigiul în care se află să fie examinat în mod echitabil și public de către un tribunal competent, independent și imparțial, stabilit prin lege,

| — | având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția este administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția este administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale,

| — | având în vedere Declarația din 17 august 2012 a Înaltului Reprezentant al UE, Catherine Ashton, privind condamnarea membrelor grupului punk Pussy Riot în Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 17 august 2012 a Înaltului Reprezentant al UE, Catherine Ashton, privind condamnarea membrelor grupului punk Pussy Riot în Rusia,

| — | având în vedere cererea procurorului general al Rusiei din 12 septembrie 2012 ca Duma să voteze pentru demiterea anticipată a lui Gennadi Gudkov, membru al Dumei din partea partidului Rusia Dreaptă, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea procurorului general al Rusiei din 12 septembrie 2012 ca Duma să voteze pentru demiterea anticipată a lui Gennadi Gudkov, membru al Dumei din partea partidului Rusia Dreaptă,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă, ca membră cu drepturi depline a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, s-a angajat să respecte principiile democrației, statul de drept și drepturile omului; întrucât, din cauza unor încălcări grave ale statului de drept și a adoptării unor legi restrictive în ultimele luni, se manifestă îngrijorări crescânde cu privire la respectarea de către Rusia a obligațiilor sale internaționale și naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă, ca membră cu drepturi depline a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, s-a angajat să respecte principiile democrației, statul de drept și drepturile omului; întrucât, din cauza unor încălcări grave ale statului de drept și a adoptării unor legi restrictive în ultimele luni, se manifestă îngrijorări crescânde cu privire la respectarea de către Rusia a obligațiilor sale internaționale și naționale;

| B. | întrucât Uniunea Europeană este în continuare angajată în consolidarea și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Rusia, lucru demonstrat de angajamentul Uniunii de a se implica activ în negocierea unui nou acord-cadru pentru dezvoltarea relațiilor UE-Rusia; întrucât Uniunea Europeană și Rusia au stabilit relații profunde și cuprinzătoare, în special în sectorul energetic, economic și al afacerilor, și au devenit interdependente în cadrul economiei mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană este în continuare angajată în consolidarea și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Rusia, lucru demonstrat de angajamentul Uniunii de a se implica activ în negocierea unui nou acord-cadru pentru dezvoltarea relațiilor UE-Rusia; întrucât Uniunea Europeană și Rusia au stabilit relații profunde și cuprinzătoare, în special în sectorul energetic, economic și al afacerilor, și au devenit interdependente în cadrul economiei mondiale;

| C. | întrucât situația drepturilor omului din Rusia s-a deteriorat drastic în ultimele câteva luni, iar autoritățile ruse au adoptat recent o serie de legi care conțin dispoziții ambigue și ar putea fi utilizate pentru a impune restricții suplimentare opoziției și societății civile și pentru a limita libertatea de exprimare și de întrunire; întrucât aceste aspecte ar trebui abordate ca o chestiune prioritară la momentul oportun, în special în cursul reuniunilor și negocierilor bilaterale dintre UE și Rusia |
| --- | --- |

C.

întrucât situația drepturilor omului din Rusia s-a deteriorat drastic în ultimele câteva luni, iar autoritățile ruse au adoptat recent o serie de legi care conțin dispoziții ambigue și ar putea fi utilizate pentru a impune restricții suplimentare opoziției și societății civile și pentru a limita libertatea de exprimare și de întrunire; întrucât aceste aspecte ar trebui abordate ca o chestiune prioritară la momentul oportun, în special în cursul reuniunilor și negocierilor bilaterale dintre UE și Rusia

| D. | întrucât asasinatele cărora le-au căzut victime Anna Politkovskaia, Natalia Estemirova, Anastasia Barburova, Stanislav Markelov și Serghei Magnițki nu au fost soluționate; |
| --- | --- |

D.

întrucât asasinatele cărora le-au căzut victime Anna Politkovskaia, Natalia Estemirova, Anastasia Barburova, Stanislav Markelov și Serghei Magnițki nu au fost soluționate;

| E. | întrucât Mihail Hodorkovski și asociatul său, Platon Lebedev, au fost declarați vinovați de deturnare de fonduri de către Tribunalul Raional Hamovniceski la 30 decembrie 2010; întrucât punerea în acuzare, judecarea și verdictul au fost prezentate la nivel internațional ca fiind motivate politic; |
| --- | --- |

E.

întrucât Mihail Hodorkovski și asociatul său, Platon Lebedev, au fost declarați vinovați de deturnare de fonduri de către Tribunalul Raional Hamovniceski la 30 decembrie 2010; întrucât punerea în acuzare, judecarea și verdictul au fost prezentate la nivel internațional ca fiind motivate politic;

| F. | întrucât cazul lui Serghei Magnițki este doar unul dintre cazurile de abuz de putere comise de autoritățile ruse de aplicare a legii, în care s-au comis încălcări grave ale statului de drept, iar cei vinovați de moartea sa au rămas nepedepsiți; întrucât mai sunt o mulțime de alte cauze judiciare în care se apelează la motive fabricate politic pentru a elimina concurența politică și a amenința societatea civilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât cazul lui Serghei Magnițki este doar unul dintre cazurile de abuz de putere comise de autoritățile ruse de aplicare a legii, în care s-au comis încălcări grave ale statului de drept, iar cei vinovați de moartea sa au rămas nepedepsiți; întrucât mai sunt o mulțime de alte cauze judiciare în care se apelează la motive fabricate politic pentru a elimina concurența politică și a amenința societatea civilă;

| G. | întrucât condamnarea membrelor grupului punk Pussy Riot din Rusia la doi ani de închisoare pentru o reprezentație organizată în semn de protest împotriva președintelui Vladimir Putin într-o catedrală ortodoxă din Moscova este disproporționată; |
| --- | --- |

G.

întrucât condamnarea membrelor grupului punk Pussy Riot din Rusia la doi ani de închisoare pentru o reprezentație organizată în semn de protest împotriva președintelui Vladimir Putin într-o catedrală ortodoxă din Moscova este disproporționată;

| H. | întrucât în cadrul Dumei urmează să se voteze, la 12 septembrie 2012, terminarea mandatului lui Gennadi Gudkov pentru activități comerciale desfășurate în cursul mandatului său, fără a se urma procedurile democratice necesare; întrucât, în interesul statului de drept, regulile parlamentare ar trebui să se aplice în egală măsură și imparțial tuturor membrilor Dumei; întrucât alți membru ai facțiunii Rusia Dreaptă, cum ar fi Dimitri Gudkov și Ilia Ponomariov, se confruntă cu acuzații similare; |
| --- | --- |

H.

întrucât în cadrul Dumei urmează să se voteze, la 12 septembrie 2012, terminarea mandatului lui Gennadi Gudkov pentru activități comerciale desfășurate în cursul mandatului său, fără a se urma procedurile democratice necesare; întrucât, în interesul statului de drept, regulile parlamentare ar trebui să se aplice în egală măsură și imparțial tuturor membrilor Dumei; întrucât alți membru ai facțiunii Rusia Dreaptă, cum ar fi Dimitri Gudkov și Ilia Ponomariov, se confruntă cu acuzații similare;

| I. | întrucât noua legislație privind ONG-urile și dispozițiile privind libertatea de întrunire ar putea fi utilizate pentru a suprima societatea civilă, a înăbuși opiniile politice divergente și a hărțui ONG-urile, opoziția democrată și mass-media; întrucât parlamentul Rusiei a adoptat în iulie 2012 o lege prin care organizațiile necomerciale rusești implicate în activități politice și finanțate din străinătate sunt calificate drept „agenți străini”; |
| --- | --- |

I.

întrucât noua legislație privind ONG-urile și dispozițiile privind libertatea de întrunire ar putea fi utilizate pentru a suprima societatea civilă, a înăbuși opiniile politice divergente și a hărțui ONG-urile, opoziția democrată și mass-media; întrucât parlamentul Rusiei a adoptat în iulie 2012 o lege prin care organizațiile necomerciale rusești implicate în activități politice și finanțate din străinătate sunt calificate drept „agenți străini”;

| J. | întrucât, în pofida declarațiilor și angajamentelor președintelui Putin și ale prim-ministrului Medvedev, presiunea asupra libertăților politice ale cetățenilor ruși este tot mai mare; întrucât președintele Putin a declarat că este urgent să se combată corupția enormă din Rusia și s-a angajat public să consolideze statul de drept în Rusia, stârnind îngrijorare în legătură cu independența sistemului judiciar și juridic din Rusia, |
| --- | --- |

J.

întrucât, în pofida declarațiilor și angajamentelor președintelui Putin și ale prim-ministrului Medvedev, presiunea asupra libertăților politice ale cetățenilor ruși este tot mai mare; întrucât președintele Putin a declarat că este urgent să se combată corupția enormă din Rusia și s-a angajat public să consolideze statul de drept în Rusia, stârnind îngrijorare în legătură cu independența sistemului judiciar și juridic din Rusia,

| 1. | subliniază că existența unor relații semnificative și constructive între UE și Rusia depinde de eforturile de consolidare a democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor fundamentale; subliniază că stabilitatea și dezvoltarea politice și economice pe termen mediu și lung în Rusia depind de respectarea statului de drept și de existența unor opțiuni cu adevărat democratice; |
| --- | --- |

1.

subliniază că existența unor relații semnificative și constructive între UE și Rusia depinde de eforturile de consolidare a democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor fundamentale; subliniază că stabilitatea și dezvoltarea politice și economice pe termen mediu și lung în Rusia depind de respectarea statului de drept și de existența unor opțiuni cu adevărat democratice;

| 2. | consideră că, în calitatea sa de membră a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Rusia ar trebui să își îndeplinească obligațiile pe care și le-a asumat; subliniază că evoluțiile recente se îndreaptă în direcția opusă reformelor necesare pentru îmbunătățirea standardelor democratice, a statului de drept și a independenței justiției în Rusia; |
| --- | --- |

2.

consideră că, în calitatea sa de membră a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Rusia ar trebui să își îndeplinească obligațiile pe care și le-a asumat; subliniază că evoluțiile recente se îndreaptă în direcția opusă reformelor necesare pentru îmbunătățirea standardelor democratice, a statului de drept și a independenței justiției în Rusia;

| 3. | salută decizia Curții Supreme din 25 iulie 2012 de a reexamina cazurile Hodorkovski și Lebedev, dând curs recomandării din decembrie 2011 a Consiliului prezidențial pentru drepturile omului; ia act de faptul că sentința din cazul Lebedev a fost scurtată cu trei ani; solicită să se continue reexaminarea atentă a acestor cazuri în conformitate cu angajamentele internaționale ale Rusiei de a asigura corectitudinea și transparența proceselor și de a respecta pe deplin concluziile și a da curs recomandărilor Consiliului prezidențial pentru drepturile omului în cazul lui Mihail Hodorkovski; |
| --- | --- |

3.

salută decizia Curții Supreme din 25 iulie 2012 de a reexamina cazurile Hodorkovski și Lebedev, dând curs recomandării din decembrie 2011 a Consiliului prezidențial pentru drepturile omului; ia act de faptul că sentința din cazul Lebedev a fost scurtată cu trei ani; solicită să se continue reexaminarea atentă a acestor cazuri în conformitate cu angajamentele internaționale ale Rusiei de a asigura corectitudinea și transparența proceselor și de a respecta pe deplin concluziile și a da curs recomandărilor Consiliului prezidențial pentru drepturile omului în cazul lui Mihail Hodorkovski;

| 4. | solicită autorităților ruse să îi aducă în fața justiției pe autorii asasinatelor Annei Politkovskaia și Nataliei Estemirova și le îndeamnă să desfășoare o anchetă credibilă și independentă în cazul lui Serghei Magnițki și în celelalte cazuri și să pună capăt impunității omniprezente și corupției generalizate din țară; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților ruse să îi aducă în fața justiției pe autorii asasinatelor Annei Politkovskaia și Nataliei Estemirova și le îndeamnă să desfășoare o anchetă credibilă și independentă în cazul lui Serghei Magnițki și în celelalte cazuri și să pună capăt impunității omniprezente și corupției generalizate din țară;

| 5. | este profund îngrijorat de alte procese motivate politic, în special de urmărirea penală a oamenilor de știință acuzați de spionaj în urma cooperării cu instituții științifice din străinătate, de condamnarea Taisiei Osipova, activistă a opoziției, la 8 ani de detenție într-o colonie de muncă corecțională în urma unui proces calificat drept motivat politic, în cadrul căruia s-au folosit probe dubioase și probabil contrafăcute și care nu a întrunit standardele unui proces corect, de detenția și acuzațiile penale motivate politic împotriva a peste zece participanți la demonstrația de protest de la Moscova din 6 mai 2012, acuzați pe nedrept în legătură cu așa-zisele „manifestări violente de masă” și de urmărirea penală a unor activiști ai opoziției precum Alexei Navalnîi, Boris Nemțov și Serghei Udalțov; |
| --- | --- |

5.

este profund îngrijorat de alte procese motivate politic, în special de urmărirea penală a oamenilor de știință acuzați de spionaj în urma cooperării cu instituții științifice din străinătate, de condamnarea Taisiei Osipova, activistă a opoziției, la 8 ani de detenție într-o colonie de muncă corecțională în urma unui proces calificat drept motivat politic, în cadrul căruia s-au folosit probe dubioase și probabil contrafăcute și care nu a întrunit standardele unui proces corect, de detenția și acuzațiile penale motivate politic împotriva a peste zece participanți la demonstrația de protest de la Moscova din 6 mai 2012, acuzați pe nedrept în legătură cu așa-zisele „manifestări violente de masă” și de urmărirea penală a unor activiști ai opoziției precum Alexei Navalnîi, Boris Nemțov și Serghei Udalțov;

| 6. | își exprimă dezamăgirea profundă cu privire la verdict și la sentința disproporționată pronunțată de Tribunalul Raional Hamovniceski din Rusia în cazul membrelor grupului punk Pussy Riot, Nadejda Tolokonnikova, Maria Aliohina și Ecaterina Samuțevici; constată cu îngrijorare că acest caz se adaugă intensificării recente a acțiunilor de intimidare și de urmărire în justiție a activiștilor opoziției din Federația Rusă, tendință care este din ce în ce mai îngrijorătoare pentru Uniunea Europeană; își reafirmă convingerea că sentința menționată va fi revizuită și anulată, în conformitate cu angajamentele internaționale ale Rusiei; |
| --- | --- |

6.

își exprimă dezamăgirea profundă cu privire la verdict și la sentința disproporționată pronunțată de Tribunalul Raional Hamovniceski din Rusia în cazul membrelor grupului punk Pussy Riot, Nadejda Tolokonnikova, Maria Aliohina și Ecaterina Samuțevici; constată cu îngrijorare că acest caz se adaugă intensificării recente a acțiunilor de intimidare și de urmărire în justiție a activiștilor opoziției din Federația Rusă, tendință care este din ce în ce mai îngrijorătoare pentru Uniunea Europeană; își reafirmă convingerea că sentința menționată va fi revizuită și anulată, în conformitate cu angajamentele internaționale ale Rusiei;

| 7. | ia act de cererea procurorului general de a se vota eliberarea anticipată din funcție a lui Gennadi Gudkov, deputat în Duma de Stat, pentru că ar fi desfășurat în timpul mandatului său parlamentar activități comerciale ce contravin articolului 289 din Codul penal al Rusiei; subliniază că inițierea procedurii politice parlamentare destinate să îl deposedeze pe Gennadi Gudkov, membru al partidului de opoziție Rusia Dreaptă, de mandatul său parlamentar, este percepută pe scară largă drept o acțiune de intimidare vizând activitatea politică legitimă a unui partid de opoziție care a sprijinit solicitările mișcării de protest; solicită Rusiei să nu utilizeze arbitrar legile pentru a reprima membrii opoziției; |
| --- | --- |

7.

ia act de cererea procurorului general de a se vota eliberarea anticipată din funcție a lui Gennadi Gudkov, deputat în Duma de Stat, pentru că ar fi desfășurat în timpul mandatului său parlamentar activități comerciale ce contravin articolului 289 din Codul penal al Rusiei; subliniază că inițierea procedurii politice parlamentare destinate să îl deposedeze pe Gennadi Gudkov, membru al partidului de opoziție Rusia Dreaptă, de mandatul său parlamentar, este percepută pe scară largă drept o acțiune de intimidare vizând activitatea politică legitimă a unui partid de opoziție care a sprijinit solicitările mișcării de protest; solicită Rusiei să nu utilizeze arbitrar legile pentru a reprima membrii opoziției;

| 8. | își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la deteriorarea climatului pentru dezvoltarea societății civile în Rusia, în special în legătură cu adoptarea recentă a unor legi care reglementează demonstrațiile, ONG-urile, defăimarea și internetul și care conțin dispoziții ambigue și ar putea determina o aplicare arbitrară; reamintește autorităților ruse că o societate modernă și prosperă trebuie să recunoască și să protejeze drepturile individuale și colective ale tuturor cetățenilor săi; solicită, în acest context, autorităților competente din Rusia să modifice noile legi privind ONG-urile pentru a ocroti de persecuții politice asociațiile civice care beneficiază de sprijin financiar din partea unor fonduri din străinătate de renume; |
| --- | --- |

8.

își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la deteriorarea climatului pentru dezvoltarea societății civile în Rusia, în special în legătură cu adoptarea recentă a unor legi care reglementează demonstrațiile, ONG-urile, defăimarea și internetul și care conțin dispoziții ambigue și ar putea determina o aplicare arbitrară; reamintește autorităților ruse că o societate modernă și prosperă trebuie să recunoască și să protejeze drepturile individuale și colective ale tuturor cetățenilor săi; solicită, în acest context, autorităților competente din Rusia să modifice noile legi privind ONG-urile pentru a ocroti de persecuții politice asociațiile civice care beneficiază de sprijin financiar din partea unor fonduri din străinătate de renume;

| 9. | își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la legea privind extremismul ținând seama cât de larg pot fi interpretate noțiunile sale de bază privind „acțiunile extremiste” și „organizațiile extremiste”, ceea ce, conform Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, ar putea duce la o aplicare arbitrară și la limitarea libertății de asociere, de exprimare și opinie; solicită autorităților ruse să înlăture aceste îngrijorări, modificând legea; |
| --- | --- |

9.

își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la legea privind extremismul ținând seama cât de larg pot fi interpretate noțiunile sale de bază privind „acțiunile extremiste” și „organizațiile extremiste”, ceea ce, conform Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, ar putea duce la o aplicare arbitrară și la limitarea libertății de asociere, de exprimare și opinie; solicită autorităților ruse să înlăture aceste îngrijorări, modificând legea;

| 10. | reamintește că fostul președinte Medvedev a creat un grup de lucru pentru reforma sistemului electoral și pentru îmbunătățirea respectării statului de drept și a drepturilor fundamentale în Rusia; reamintește că Parlamentul European a îndemnat autoritățile ruse să continue aceste reforme și a oferit constant sprijinul UE, inclusiv în cadrul Parteneriatului pentru modernizare; |
| --- | --- |

10.

reamintește că fostul președinte Medvedev a creat un grup de lucru pentru reforma sistemului electoral și pentru îmbunătățirea respectării statului de drept și a drepturilor fundamentale în Rusia; reamintește că Parlamentul European a îndemnat autoritățile ruse să continue aceste reforme și a oferit constant sprijinul UE, inclusiv în cadrul Parteneriatului pentru modernizare;

| 11. | condamnă legislația adoptată recent pentru a incrimina difuzarea de informații publice cu privire la orientarea sexuală și la identitatea de gen în diverse regiuni din Rusia și planurile similare de la nivel federal; reamintește autorităților ruse că au obligația de a apăra libertatea de exprimare și drepturile LGBT; |
| --- | --- |

11.

condamnă legislația adoptată recent pentru a incrimina difuzarea de informații publice cu privire la orientarea sexuală și la identitatea de gen în diverse regiuni din Rusia și planurile similare de la nivel federal; reamintește autorităților ruse că au obligația de a apăra libertatea de exprimare și drepturile LGBT;

| 12. | invită ÎR/VP și Comisia să acorde un sprijin amplu și coerent militanților societății civile și reprezentanților noii mișcări sociale de masă; solicită UE să exercite o presiune constantă asupra autorităților ruse pentru ca acestea să respecte standardele OSCE în domeniul drepturilor omului, al democrației, al statului de drept și al independenței justiției; |
| --- | --- |

12.

invită ÎR/VP și Comisia să acorde un sprijin amplu și coerent militanților societății civile și reprezentanților noii mișcări sociale de masă; solicită UE să exercite o presiune constantă asupra autorităților ruse pentru ca acestea să respecte standardele OSCE în domeniul drepturilor omului, al democrației, al statului de drept și al independenței justiției;

| 13. | subliniază importanța continuării schimbului de opinii privind drepturile omului cu Rusia în cadrul consultărilor UE-Rusia referitoare la drepturile omului, ca metodă de consolidare a interoperabilității noastre în toate domeniile de cooperare și solicită îmbunătățirea formatului acestor reuniuni pentru o mai mare eficacitate, acordându-se o atenție specială acțiunilor comune împotriva rasismului și xenofobiei; solicită, de asemenea, deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European, a Dumei de Stat și a ONG-urilor pentru drepturile omului; se așteaptă ca dialogul să aibă loc alternativ în Rusia și într-un stat membru al UE; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța continuării schimbului de opinii privind drepturile omului cu Rusia în cadrul consultărilor UE-Rusia referitoare la drepturile omului, ca metodă de consolidare a interoperabilității noastre în toate domeniile de cooperare și solicită îmbunătățirea formatului acestor reuniuni pentru o mai mare eficacitate, acordându-se o atenție specială acțiunilor comune împotriva rasismului și xenofobiei; solicită, de asemenea, deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European, a Dumei de Stat și a ONG-urilor pentru drepturile omului; se așteaptă ca dialogul să aibă loc alternativ în Rusia și într-un stat membru al UE;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0088.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0054.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0575.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0335.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/138 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/138

---

Joi, 13 septembrie 2012Propuneri pentru o Uniune bancară europeană (EBU)

P7_TA(2012)0353

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propuneri pentru o Uniune bancară europeană (EBU) (2012/2729(RSP))

2013/C 353 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012,

| — | având în vedere Declarația reuniunii la nivel înalt a statelor din zona euro din 29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația reuniunii la nivel înalt a statelor din zona euro din 29 iunie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 octombrie 2009 intitulată „Un cadru al Uniunii Europene pentru gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar” (COM(2009)0561), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 octombrie 2009 intitulată „Un cadru al Uniunii Europene pentru gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar” (COM(2009)0561),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2010 conținând recomandări către Comisie privind gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2010 conținând recomandări către Comisie privind gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar (1),

| — | având în vedere declarația liderilor grupului G20, emisă cu ocazia Summitului de la Pittsburgh organizat la 24 și 25 septembrie 2009, referitoare la soluționarea transfrontalieră a crizelor bancare și la instituțiile financiare de importanță sistemică; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația liderilor grupului G20, emisă cu ocazia Summitului de la Pittsburgh organizat la 24 și 25 septembrie 2009, referitoare la soluționarea transfrontalieră a crizelor bancare și la instituțiile financiare de importanță sistemică;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (2),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 6 iunie 2012 privind o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor Consiliului 77/91/CEE, 82/891/CEE, 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 6 iunie 2012 privind o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor Consiliului 77/91/CEE, 82/891/CEE, 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | având în vedere Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit (3),

| — | având în vedere recomandarea nr. 13 inclusă în Raportul grupului la nivel înalt pentru supravegherea financiară în UE prezidat de Jacques de Larosière, raport transmis Președintelui Comisiei Barroso la 25 februarie 2009, în care se menționează că „Grupul solicită instituirea în UE a unui cadru de reglementare coerent și funcțional pentru gestionarea crizelor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea nr. 13 inclusă în Raportul grupului la nivel înalt pentru supravegherea financiară în UE prezidat de Jacques de Larosière, raport transmis Președintelui Comisiei Barroso la 25 februarie 2009, în care se menționează că „Grupul solicită instituirea în UE a unui cadru de reglementare coerent și funcțional pentru gestionarea crizelor”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 conținând recomandări către Comisie privind îmbunătățirea guvernanței economice și a cadrului de stabilitate al Uniunii, în special în zona euro (4), atrăgând atenția în special asupra recomandării nr. 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 conținând recomandări către Comisie privind îmbunătățirea guvernanței economice și a cadrului de stabilitate al Uniunii, în special în zona euro (4), atrăgând atenția în special asupra recomandării nr. 6,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (7),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a Autorității bancare europene (A7-0166/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a Autorității bancare europene (A7-0166/2010),

| — | având în vedere scrisorile Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare adresate Comisiei și autorităților europene de supraveghere (AES), referitoare la independența AES, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare adresate Comisiei și autorităților europene de supraveghere (AES), referitoare la independența AES,

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere din 1 iunie 2008 privind cooperarea dintre autoritățile de supraveghere financiară, băncile centrale și ministerele de finanțe din Uniunea Europeană pe problema stabilității financiare transfrontaliere (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere din 1 iunie 2008 privind cooperarea dintre autoritățile de supraveghere financiară, băncile centrale și ministerele de finanțe din Uniunea Europeană pe problema stabilității financiare transfrontaliere (8),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 iulie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 iulie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 iulie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a societăților de investiții care aparțin unui conglomerat financiar (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 iulie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a societăților de investiții care aparțin unui conglomerat financiar (COM(2011)0453),

| — | având în vedere A doua directivă 77/91/CEE a Consiliului din 13 decembrie 1976 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (9), A treia directivă 78/855/CEE a Consiliului din 9 octombrie 1978 privind fuziunile societăților comerciale pe acțiuni (10), precum și A șasea directivă 82/891/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1982 privind divizarea societăților comerciale pe acțiuni (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere A doua directivă 77/91/CEE a Consiliului din 13 decembrie 1976 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (9), A treia directivă 78/855/CEE a Consiliului din 9 octombrie 1978 privind fuziunile societăților comerciale pe acțiuni (10), precum și A șasea directivă 82/891/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1982 privind divizarea societăților comerciale pe acțiuni (11),

| — | având în vedere poziția sa din 16 februarie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 16 februarie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare) (12),

| — | având în vedere poziția sa din 5 iulie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de compensare pentru investitori (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 5 iulie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de compensare pentru investitori (13),

| — | având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 31 august 2011 destinat Comisiei pentru bugete referitor la poziția Parlamentului privind proiectul de buget 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (2011/2020(BUD), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 31 august 2011 destinat Comisiei pentru bugete referitor la poziția Parlamentului privind proiectul de buget 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (2011/2020(BUD),

| — | având în vedere întrebarea orală adresată Comisiei referitoare la propuneri pentru o Uniune bancară europeană (O-000151/2012 – B7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea orală adresată Comisiei referitoare la propuneri pentru o Uniune bancară europeană (O-000151/2012 – B7-0360/2012),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în declarația liderilor grupului G20, emisă cu ocazia Summitului de la Pittsburgh organizat la 24 și 25 septembrie 2009, se solicita găsirea unui acord până la sfârșitul lui 2010 în ceea ce privește modul de soluționare transfrontalieră a crizelor bancare și tratarea instituțiilor financiare de importanță sistemică; |
| --- | --- |

A.

întrucât în declarația liderilor grupului G20, emisă cu ocazia Summitului de la Pittsburgh organizat la 24 și 25 septembrie 2009, se solicita găsirea unui acord până la sfârșitul lui 2010 în ceea ce privește modul de soluționare transfrontalieră a crizelor bancare și tratarea instituțiilor financiare de importanță sistemică;

| B. | întrucât este esențial să fie depuse toate eforturile pentru a stabiliza piețele financiare europene și a rupe legătura dintre bănci și guverne, în vederea apropierii de o autentică uniune economică și monetară; |
| --- | --- |

B.

întrucât este esențial să fie depuse toate eforturile pentru a stabiliza piețele financiare europene și a rupe legătura dintre bănci și guverne, în vederea apropierii de o autentică uniune economică și monetară;

| C. | întrucât, în iulie 2010, în rezoluția sa referitoare la gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar și în raportul său referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a Autorității bancare europene, Parlamentul a identificat soluții pentru problemele legate de gestionarea crizelor transfrontaliere, mai exact un mecanism integrat de supraveghere, reformarea mecanismului bazat pe sisteme de garantare a depozitelor și crearea unui fond european de stabilitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în iulie 2010, în rezoluția sa referitoare la gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar și în raportul său referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a Autorității bancare europene, Parlamentul a identificat soluții pentru problemele legate de gestionarea crizelor transfrontaliere, mai exact un mecanism integrat de supraveghere, reformarea mecanismului bazat pe sisteme de garantare a depozitelor și crearea unui fond european de stabilitate;

| D. | întrucât, în cazul băncilor din zona euro, MES ar putea avea posibilitatea de a recapitaliza băncile direct, pe baza unei decizii obișnuite; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cazul băncilor din zona euro, MES ar putea avea posibilitatea de a recapitaliza băncile direct, pe baza unei decizii obișnuite;

| E. | întrucât Consiliul European și Consiliul ajung, în sfârșit, la aceleași concluzii ca ale Parlamentului în ceea ce privește nevoia unui sistem de supraveghere cu un grad mai mare de integrare, iar în prezent solicită crearea unei uniuni bancare prin instituirea unui mecanism de supraveghere unic însoțit de sisteme de garantare a depozitelor și de un sistem de soluționare a crizelor bancare; |
| --- | --- |

E.

întrucât Consiliul European și Consiliul ajung, în sfârșit, la aceleași concluzii ca ale Parlamentului în ceea ce privește nevoia unui sistem de supraveghere cu un grad mai mare de integrare, iar în prezent solicită crearea unei uniuni bancare prin instituirea unui mecanism de supraveghere unic însoțit de sisteme de garantare a depozitelor și de un sistem de soluționare a crizelor bancare;

| F. | întrucât participarea deplină a Parlamentului este esențială pentru legitimitatea democratică a procesului care va culmina cu înființarea unei uniuni bancare, precum a fost clar declarat în cel de-al patrulea bloc constitutiv identificat în raportul Președintelui Herman Van Rompuy, menționat anterior, mai exact cel legat de consolidarea legitimității și răspunderii democratice; |
| --- | --- |

F.

întrucât participarea deplină a Parlamentului este esențială pentru legitimitatea democratică a procesului care va culmina cu înființarea unei uniuni bancare, precum a fost clar declarat în cel de-al patrulea bloc constitutiv identificat în raportul Președintelui Herman Van Rompuy, menționat anterior, mai exact cel legat de consolidarea legitimității și răspunderii democratice;

| G. | întrucât Parlamentul a participat ca parte egală la înființarea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF), inclusiv la crearea Autorității bancare europene, în cadrul procesului de codecizie; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul a participat ca parte egală la înființarea Sistemului european de supraveghere financiară (SESF), inclusiv la crearea Autorității bancare europene, în cadrul procesului de codecizie;

| H. | întrucât, în contradicție flagrantă cu aceste principii și cu dreptul de inițiativă al Comisiei, Consiliul European i-a solicitat acesteia să elaboreze o propunere privind un mecanism de supraveghere unic, care să fie bazată pe articolul 127 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ca temei juridic unic, privând, așadar, Parlamentul de puterea sa legislativă în domeniul pieței unice, în care se aplică procedura de codecizie; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în contradicție flagrantă cu aceste principii și cu dreptul de inițiativă al Comisiei, Consiliul European i-a solicitat acesteia să elaboreze o propunere privind un mecanism de supraveghere unic, care să fie bazată pe articolul 127 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ca temei juridic unic, privând, așadar, Parlamentul de puterea sa legislativă în domeniul pieței unice, în care se aplică procedura de codecizie;

| I. | întrucât participarea la această procedură exclusiv a statelor membre ar transmite publicului un semnal negativ, fără însă a accelera și a eficientiza procesul, într-o perioadă în care este general recunoscută nevoia unei transparențe sporite și a unui sprijin democratic, |
| --- | --- |

I.

întrucât participarea la această procedură exclusiv a statelor membre ar transmite publicului un semnal negativ, fără însă a accelera și a eficientiza procesul, într-o perioadă în care este general recunoscută nevoia unei transparențe sporite și a unui sprijin democratic,

| 1. | reiterează că, în momente de criză, metoda comunitară trebuie să aibă întotdeauna prioritate, deoarece aceasta este singura cale de a garanta că Uniunea poate să iasă din criză mai puternică; |
| --- | --- |

1.

reiterează că, în momente de criză, metoda comunitară trebuie să aibă întotdeauna prioritate, deoarece aceasta este singura cale de a garanta că Uniunea poate să iasă din criză mai puternică;

| 2. | îndeamnă liderii politici să încurajeze legitimitatea democratică în toate afacerile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă liderii politici să încurajeze legitimitatea democratică în toate afacerile Uniunii Europene;

| 3. | subliniază necesitatea întăririi legitimității democratice în ceea ce privește propunerea referitoare la uniunea bancară și la un mecanism de supraveghere unic, prin implicarea deplină a Parlamentului în calitate de colegislator; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea întăririi legitimității democratice în ceea ce privește propunerea referitoare la uniunea bancară și la un mecanism de supraveghere unic, prin implicarea deplină a Parlamentului în calitate de colegislator;

| 4. | subliniază nevoia de a se acorda atenția corespunzătoare potențialelor efecte de propagare ale uniunii bancare a zonei euro exercitate asupra statelor membre care nu fac parte din zona euro; |
| --- | --- |

4.

subliniază nevoia de a se acorda atenția corespunzătoare potențialelor efecte de propagare ale uniunii bancare a zonei euro exercitate asupra statelor membre care nu fac parte din zona euro;

| 5. | subliniază că va examina propunerile privind uniunea bancară în ansamblu în cazul în care acestea modifică acte legislative adoptate prin intermediul procedurii de codecizie; |
| --- | --- |

5.

subliniază că va examina propunerile privind uniunea bancară în ansamblu în cazul în care acestea modifică acte legislative adoptate prin intermediul procedurii de codecizie;

| 6. | subliniază că orice modificare importantă adusă sistemului de supraveghere, inclusiv transferul către alte instituții, trebuie însoțită de o creștere echivalentă a transparenței și a răspunderii acestor instituții în fața Parlamentului, care trebuie să aibă dreptul deplin de interogare și competențe depline în ceea ce privește numirea și procedurile bugetare; |
| --- | --- |

6.

subliniază că orice modificare importantă adusă sistemului de supraveghere, inclusiv transferul către alte instituții, trebuie însoțită de o creștere echivalentă a transparenței și a răspunderii acestor instituții în fața Parlamentului, care trebuie să aibă dreptul deplin de interogare și competențe depline în ceea ce privește numirea și procedurile bugetare;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 61.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0331.

(3)  JO L 125, 5.5.2001, p. 15.

(4)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 41.

(5)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

(6)  JO L 331, 15.12.2010, p. 162.

(7)  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

(8)  ECFIN/CEFCPE(2008)REP/53106 REV REV.

(9)  JO L 26, 31.1.1977, p. 1.

(10)  JO L 295, 20.10.1978, p. 36.

(11)  JO L 378, 31.12.1982, p. 47.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0049.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0313.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/141 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/141

---

Joi, 13 septembrie 2012Africa de Sud: masacrul minerilor aflați în grevă

P7_TA(2012)0354

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la masacrarea minerilor greviști în Africa de Sud (2012/2783(RSP))

2013/C 353 E/19

Parlamentul European,

| — | având în vedere Planul comun de acțiune pentru un parteneriat strategic între Africa de Sud și UE, care este singurul parteneriat de acest fel încheiat între UE și o țară africană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul comun de acțiune pentru un parteneriat strategic între Africa de Sud și UE, care este singurul parteneriat de acest fel încheiat între UE și o țară africană,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE („Acordul de parteneriat de la Cotonou”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE („Acordul de parteneriat de la Cotonou”),

| — | având în vedere Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă și măsurile ulterioare acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă și măsurile ulterioare acesteia,

| — | având în vedere inițiativa „Global Compact” a ONU și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa „Global Compact” a ONU și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale,

| — | având în vedere Cadrul pentru o dezvoltare sustenabilă al Consiliului Internațional pentru Minerit și Metale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul pentru o dezvoltare sustenabilă al Consiliului Internațional pentru Minerit și Metale,

| — | având în vedere Acordul comercial, de dezvoltare și de cooperare semnat de Uniunea Europeană și Africa de Sud în 1999 și completat în 2009 cu dispoziții privind cooperarea politică și economică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul comercial, de dezvoltare și de cooperare semnat de Uniunea Europeană și Africa de Sud în 1999 și completat în 2009 cu dispoziții privind cooperarea politică și economică,

| — | având în vedere declarația de presă din 17 august 2012 a președintelui Jacob Zuma; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă din 17 august 2012 a președintelui Jacob Zuma;

| — | având în vedere observațiile Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 23 și 24 august 2012 formulate în urma celui de al 11-lea Dialog politic ministerial dintre Africa de Sud și UE desfășurat cu participarea Ministrului de Externe Nkoana-Mashabane, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 23 și 24 august 2012 formulate în urma celui de al 11-lea Dialog politic ministerial dintre Africa de Sud și UE desfășurat cu participarea Ministrului de Externe Nkoana-Mashabane,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 30 mai 2012 privind consecințele sociale și de mediu ale activităților miniere din țările ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 30 mai 2012 privind consecințele sociale și de mediu ale activităților miniere din țările ACP,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât 34 de persoane au fost împușcate și cel puțin 78 au fost rănite la 16 august 2012 în ciocnirile dintre forțele de poliție și minierii aflați în grevă la mina de platină Marikana Lonmin, în Provincia de Nord-Vest a Africii de Sud; întrucât aceste ciocniri au avut loc după mai multe zile de acțiuni violente de protest în cadrul cărora au fost ucise 10 persoane, inclusiv doi agenți de securitate și doi agenți de poliție; |
| --- | --- |

A.

întrucât 34 de persoane au fost împușcate și cel puțin 78 au fost rănite la 16 august 2012 în ciocnirile dintre forțele de poliție și minierii aflați în grevă la mina de platină Marikana Lonmin, în Provincia de Nord-Vest a Africii de Sud; întrucât aceste ciocniri au avut loc după mai multe zile de acțiuni violente de protest în cadrul cărora au fost ucise 10 persoane, inclusiv doi agenți de securitate și doi agenți de poliție;

| B. | întrucât 270 de mineri au fost arestați în timpul protestelor și au fost acuzați de moartea colegilor lor în temeiul unei legi „generale” din perioada apartheidului; |
| --- | --- |

B.

întrucât 270 de mineri au fost arestați în timpul protestelor și au fost acuzați de moartea colegilor lor în temeiul unei legi „generale” din perioada apartheidului;

| C. | întrucât, în urma protestelor publice, procurorii au renunțat la acuzațiile de omor aduse minerilor arestați la 16 august 2012, iar dosarul intentat lor pe baza acuzațiilor de săvârșire a unor acte publice de violență a fost amânat până la finalizarea anchetei; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în urma protestelor publice, procurorii au renunțat la acuzațiile de omor aduse minerilor arestați la 16 august 2012, iar dosarul intentat lor pe baza acuzațiilor de săvârșire a unor acte publice de violență a fost amânat până la finalizarea anchetei;

| D. | întrucât împușcarea minerilor reprezintă cel mai sângeros incident dintre poliție și protestatari înregistrat de la sfârșitul perioadei de apartheid din 1994; |
| --- | --- |

D.

întrucât împușcarea minerilor reprezintă cel mai sângeros incident dintre poliție și protestatari înregistrat de la sfârșitul perioadei de apartheid din 1994;

| E. | întrucât acest incident trebuie văzut în contextul mai general al dezechilibrelor socioeconomice enorme cu care se confruntă această țară; întrucât, de la căderea regimului de apartheid, Africa de Sud a construit cu succes un stat democratic, deși se confruntă în continuare cu dificultăți economice și sociale grave, cu inegalități profunde și persistente și o rată ridicată a sărăciei și a șomajului; |
| --- | --- |

E.

întrucât acest incident trebuie văzut în contextul mai general al dezechilibrelor socioeconomice enorme cu care se confruntă această țară; întrucât, de la căderea regimului de apartheid, Africa de Sud a construit cu succes un stat democratic, deși se confruntă în continuare cu dificultăți economice și sociale grave, cu inegalități profunde și persistente și o rată ridicată a sărăciei și a șomajului;

| F. | întrucât, în urma acestor evenimente sângeroase, președintele Zuma și-a exprimat public regretul cu privire la această situație tragică; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în urma acestor evenimente sângeroase, președintele Zuma și-a exprimat public regretul cu privire la această situație tragică;

| G. | întrucât președintele Zuma a creat Comisia judiciară de anchetă care urmează să ancheteze împușcarea minerilor, care face, de asemenea, obiectul unei anchete a Direcției Independente de Anchetă a Poliției din Africa de Sud (IPID); întrucât a fost creat un comitet interministerial responsabil cu identificarea unei soluții de durată pentru problemele care s-au aflat la originea acestor incidente; |
| --- | --- |

G.

întrucât președintele Zuma a creat Comisia judiciară de anchetă care urmează să ancheteze împușcarea minerilor, care face, de asemenea, obiectul unei anchete a Direcției Independente de Anchetă a Poliției din Africa de Sud (IPID); întrucât a fost creat un comitet interministerial responsabil cu identificarea unei soluții de durată pentru problemele care s-au aflat la originea acestor incidente;

| H. | întrucât lipsa de reforme în ceea ce privește mecanismele de soluționare a conflictelor de muncă a generat costuri economice considerabile pentru Africa de Sud și a descurajat investițiile străine; |
| --- | --- |

H.

întrucât lipsa de reforme în ceea ce privește mecanismele de soluționare a conflictelor de muncă a generat costuri economice considerabile pentru Africa de Sud și a descurajat investițiile străine;

| I. | întrucât minerii greviști se aflau în conflict din cauza salariilor cu proprietarul minei, Lonmin, o societate de extracție a minereului de platină, cotată la bursa din Londra și a treia din lume ca mărime; |
| --- | --- |

I.

întrucât minerii greviști se aflau în conflict din cauza salariilor cu proprietarul minei, Lonmin, o societate de extracție a minereului de platină, cotată la bursa din Londra și a treia din lume ca mărime;

| J. | întrucât o rivalitate politică și sindicală puternică a contribuit la conflict, în special existența unor tensiuni între Sindicatul Național al Lucrătorilor din Minerit (NUM) și Asociația Sindicatelor din Minerit și Construcții (AMCU); |
| --- | --- |

J.

întrucât o rivalitate politică și sindicală puternică a contribuit la conflict, în special existența unor tensiuni între Sindicatul Național al Lucrătorilor din Minerit (NUM) și Asociația Sindicatelor din Minerit și Construcții (AMCU);

| K. | întrucât fostul președinte al Ligii Tineretului a Congresului Național African (ANCYL), Julius Malema, care a fost destituit din această funcție, a fost văzut sprijinindu-i pe minerii greviști și AMCU; |
| --- | --- |

K.

întrucât fostul președinte al Ligii Tineretului a Congresului Național African (ANCYL), Julius Malema, care a fost destituit din această funcție, a fost văzut sprijinindu-i pe minerii greviști și AMCU;

| L. | întrucât zăcămintele minerale și produsele miniere din Africa de Sud sunt exportate, inclusiv în statele membre ale Uniunii Europene; întrucât sectorul mineritului este afectat de scăderea cererii și de creșterea costurilor de funcționare; |
| --- | --- |

L.

întrucât zăcămintele minerale și produsele miniere din Africa de Sud sunt exportate, inclusiv în statele membre ale Uniunii Europene; întrucât sectorul mineritului este afectat de scăderea cererii și de creșterea costurilor de funcționare;

| M. | întrucât unii lucrători de la mina de platină Marikana Lonmin continuă greva, solicitând majorarea salariilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât unii lucrători de la mina de platină Marikana Lonmin continuă greva, solicitând majorarea salariilor;

| N. | întrucât la 5 septembrie 2012, atunci când peste 3 000 de mineri greviști au trecut în marș pe străzile din apropierea minei Marikana în cadrul celui mai mare protest pașnic de la evenimentele din 16 august 2012, a fost prezent un număr mare de forțe ale poliției; |
| --- | --- |

N.

întrucât la 5 septembrie 2012, atunci când peste 3 000 de mineri greviști au trecut în marș pe străzile din apropierea minei Marikana în cadrul celui mai mare protest pașnic de la evenimentele din 16 august 2012, a fost prezent un număr mare de forțe ale poliției;

| O. | întrucât greva s-a răspândit către alte mine, iar la 5 septembrie 2012, în cadrul unei confruntări de la mina Gold One Modder East, patru persoane au fost rănite atunci când agenții de securitate au tras în minerii greviști cu gloanțe de cauciuc, |
| --- | --- |

O.

întrucât greva s-a răspândit către alte mine, iar la 5 septembrie 2012, în cadrul unei confruntări de la mina Gold One Modder East, patru persoane au fost rănite atunci când agenții de securitate au tras în minerii greviști cu gloanțe de cauciuc,

| 1. | condamnă cu fermitate omorârea brutală a minerilor greviști ce a avut loc la 16 august 2012, precum și actele violente precedente în care și-au pierdut viața 10 persoane, inclusiv doi agenți de securitate și doi agenți de poliție; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate omorârea brutală a minerilor greviști ce a avut loc la 16 august 2012, precum și actele violente precedente în care și-au pierdut viața 10 persoane, inclusiv doi agenți de securitate și doi agenți de poliție;

| 2. | transmite sincere condoleanțe familiilor tuturor persoanelor care și-au pierdut viața de la începutul crizei de la mina Marikana; |
| --- | --- |

2.

transmite sincere condoleanțe familiilor tuturor persoanelor care și-au pierdut viața de la începutul crizei de la mina Marikana;

| 3. | salută atât decizia președintelui Zuma de a crea o Comisie de anchetă, cât și inițiativa IPID de a ancheta omorurile; |
| --- | --- |

3.

salută atât decizia președintelui Zuma de a crea o Comisie de anchetă, cât și inițiativa IPID de a ancheta omorurile;

| 4. | solicită Comisiei de anchetă să își desfășoare activitatea în mod absolut independent și imparțial, în condiții de transparență, și să se asigure că ancheta sa o completează pe cea desfășurată de IPID; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei de anchetă să își desfășoare activitatea în mod absolut independent și imparțial, în condiții de transparență, și să se asigure că ancheta sa o completează pe cea desfășurată de IPID;

| 5. | îndeamnă toate părțile afectate să coopereze cu Comisia de anchetă în vederea determinării faptelor legate de evenimentele de la Marikana; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă toate părțile afectate să coopereze cu Comisia de anchetă în vederea determinării faptelor legate de evenimentele de la Marikana;

| 6. | solicită Comisiei de anchetă să cerceteze cauzele care s-au aflat la baza utilizării forței excesive de către poliție și își exprimă profunda îngrijorare față de faptul că autoritățile au recurs la legislația „generală” din perioada apartheidului; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei de anchetă să cerceteze cauzele care s-au aflat la baza utilizării forței excesive de către poliție și își exprimă profunda îngrijorare față de faptul că autoritățile au recurs la legislația „generală” din perioada apartheidului;

| 7. | este îngrijorat de faptul că partenerii sociali consacrați din Africa de Sud își pierd legitimitatea în rândul cetățenilor ca rezultat al unor semne constante de corupție la toate nivelurile; |
| --- | --- |

7.

este îngrijorat de faptul că partenerii sociali consacrați din Africa de Sud își pierd legitimitatea în rândul cetățenilor ca rezultat al unor semne constante de corupție la toate nivelurile;

| 8. | solicită autorităților din Africa de Sud și societății Lonmin să asigure accesul la justiție al victimelor și familiilor lor, precum și faptul că aceștia vor primi compensații și asistența necesară; |
| --- | --- |

8.

solicită autorităților din Africa de Sud și societății Lonmin să asigure accesul la justiție al victimelor și familiilor lor, precum și faptul că aceștia vor primi compensații și asistența necesară;

| 9. | solicită ca toate persoanele arestate să fie tratate corect și în conformitate cu procedura judiciară, inclusiv să se asigure imparțialitatea și transparența anchetelor poliției; |
| --- | --- |

9.

solicită ca toate persoanele arestate să fie tratate corect și în conformitate cu procedura judiciară, inclusiv să se asigure imparțialitatea și transparența anchetelor poliției;

| 10. | regretă faptul că societatea Lonmin nu a tratat conflictul de muncă cu atenția corespunzătoare și nu și-a asumat nicio responsabilitate, dar salută anunțul făcut de societate în care aceasta declară că nu va concedia greviștii dacă aceștia nu revin la locul de muncă, declarație contrară condiției înaintate de societate anterior; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că societatea Lonmin nu a tratat conflictul de muncă cu atenția corespunzătoare și nu și-a asumat nicio responsabilitate, dar salută anunțul făcut de societate în care aceasta declară că nu va concedia greviștii dacă aceștia nu revin la locul de muncă, declarație contrară condiției înaintate de societate anterior;

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare față de amenințarea cu violența a minerilor greviști, în special având în vedere cazurile consemnate de intimidare a unor mineri, care au fost amenințați cu moartea dacă continuă să lucreze; solicită tuturor părților implicate să asigure caracterul pașnic al protestelor; |
| --- | --- |

11.

își exprimă profunda îngrijorare față de amenințarea cu violența a minerilor greviști, în special având în vedere cazurile consemnate de intimidare a unor mineri, care au fost amenințați cu moartea dacă continuă să lucreze; solicită tuturor părților implicate să asigure caracterul pașnic al protestelor;

| 12. | este îngrijorat că confruntarea de la mina Gold One Modder East poate fi un semn că tulburările sociale se pot răspândi către sectorul minereului de aur, ceea ce ar putea cauza extinderea violențelor; |
| --- | --- |

12.

este îngrijorat că confruntarea de la mina Gold One Modder East poate fi un semn că tulburările sociale se pot răspândi către sectorul minereului de aur, ceea ce ar putea cauza extinderea violențelor;

| 13. | reamintește tuturor părților obligațiile lor de a respecta legislația internațională, inclusiv principiile și prioritățile OIM, precum și Constituția Africii de Sud, care garantează libertatea de asociere, de întrunire și de exprimare; |
| --- | --- |

13.

reamintește tuturor părților obligațiile lor de a respecta legislația internațională, inclusiv principiile și prioritățile OIM, precum și Constituția Africii de Sud, care garantează libertatea de asociere, de întrunire și de exprimare;

| 14. | solicită autorităților din Africa de Sud, sindicatelor și societății Lonmin să depună și în continuare toate eforturile în vederea găsirii unei soluții rapide, cuprinzătoare și echitabile la acest conflict și la diferendul privind salariile, cu scopul de a instaura pacea și stabilitatea în regiune; |
| --- | --- |

14.

solicită autorităților din Africa de Sud, sindicatelor și societății Lonmin să depună și în continuare toate eforturile în vederea găsirii unei soluții rapide, cuprinzătoare și echitabile la acest conflict și la diferendul privind salariile, cu scopul de a instaura pacea și stabilitatea în regiune;

| 15. | solicită să fie soluționate de urgență diferendele și conflictele actuale dintre NUM și AMCU; |
| --- | --- |

15.

solicită să fie soluționate de urgență diferendele și conflictele actuale dintre NUM și AMCU;

| 16. | insistă să fie abordată problema salariilor adecvate pentru lucrătorii din minele Africii de Sud și inechitatea legată de salarii; |
| --- | --- |

16.

insistă să fie abordată problema salariilor adecvate pentru lucrătorii din minele Africii de Sud și inechitatea legată de salarii;

| 17. | recunoaște că guvernul Africii de Sud a întreprins o serie de măsuri în vederea îmbunătățirii condițiilor de lucru în sectorul mineritului și îndeamnă autoritățile să își continue eforturile; |
| --- | --- |

17.

recunoaște că guvernul Africii de Sud a întreprins o serie de măsuri în vederea îmbunătățirii condițiilor de lucru în sectorul mineritului și îndeamnă autoritățile să își continue eforturile;

| 18. | solicită guvernului Africii de Sud să răspundă nevoii de dezvoltare a competențelor profesionale în cadrul serviciului de poliție al Africii de Sud, în special în ceea ce privește calmarea demonstrațiilor violente și utilizarea munițiilor de luptă; solicită să fie intensificată cooperarea dintre UE și Africa de Sud în ceea ce privește formarea agenților de poliție; |
| --- | --- |

18.

solicită guvernului Africii de Sud să răspundă nevoii de dezvoltare a competențelor profesionale în cadrul serviciului de poliție al Africii de Sud, în special în ceea ce privește calmarea demonstrațiilor violente și utilizarea munițiilor de luptă; solicită să fie intensificată cooperarea dintre UE și Africa de Sud în ceea ce privește formarea agenților de poliție;

| 19. | solicită Comisiei să creeze un mecanism de control cu scopul de a preveni importul în UE a produselor miniere extrase fără garanții sociale, de muncă, de siguranță și de mediu; încurajează Comisia să creeze o etichetă a calității pentru produsele miniere extrase în conformitate cu standardele minime din domeniul social, al muncii, al siguranței și al mediului; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să creeze un mecanism de control cu scopul de a preveni importul în UE a produselor miniere extrase fără garanții sociale, de muncă, de siguranță și de mediu; încurajează Comisia să creeze o etichetă a calității pentru produsele miniere extrase în conformitate cu standardele minime din domeniul social, al muncii, al siguranței și al mediului;

| 20. | îndeamnă guvernul Africii de Sud să trateze cauzele care s-au aflat la baza violențelor ce au avut loc, inclusiv diferența îngrijorător de mare dintre cei bogați și cei săraci, creșterea șomajului în rândul tinerilor și condițiile de lucru și de trai ale muncitorilor, punând astfel capăt inegalităților economice extrem de mari; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă guvernul Africii de Sud să trateze cauzele care s-au aflat la baza violențelor ce au avut loc, inclusiv diferența îngrijorător de mare dintre cei bogați și cei săraci, creșterea șomajului în rândul tinerilor și condițiile de lucru și de trai ale muncitorilor, punând astfel capăt inegalităților economice extrem de mari;

| 21. | este pregătit să sprijine în continuare Africa de Sud și subliniază necesitatea unui parteneriat mai strâns și mai bine orientat, care să ajute această țară să rezolve dificultățile socioeconomice cu care se confruntă; |
| --- | --- |

21.

este pregătit să sprijine în continuare Africa de Sud și subliniază necesitatea unui parteneriat mai strâns și mai bine orientat, care să ajute această țară să rezolve dificultățile socioeconomice cu care se confruntă;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Africii de Sud, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Parlamentului Panafrican și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Africii de Sud, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Parlamentului Panafrican și Uniunii Africane.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/145 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/145

---

Joi, 13 septembrie 2012Persecuția musulmanilor rohingya în Birmania

P7_TA(2012)0355

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la persecutarea musulmanilor rohingya în Birmania/Myanmar (2012/2784(RSP))

2013/C 353 E/20

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Birmania/Myanmar, în special pe cea din 20 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Birmania/Myanmar, în special pe cea din 20 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere raportul intermediar prezentat la 7 martie 2012 de raportorul special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar prezentat la 7 martie 2012 de raportorul special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Birmania/Myanmar din 23 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Birmania/Myanmar din 23 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant Catherine Ashton referitoare la criza din nordul statului Rakhine din Birmania/Myanmar din 13 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant Catherine Ashton referitoare la criza din nordul statului Rakhine din Birmania/Myanmar din 13 iunie 2012,

| — | având în vedere schimbul de opinii referitor la problema legată de minoritatea rohingya din cadrul reuniunii Subcomisiei pentru drepturile omului din 11 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii referitor la problema legată de minoritatea rohingya din cadrul reuniunii Subcomisiei pentru drepturile omului din 11 iulie 2012,

| — | având în vedere declarația Comisarului Georgieva referitoare la accesul ajutoarelor umanitare la minoritatea rohingya și la alte comunități afectate din 9 august 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisarului Georgieva referitoare la accesul ajutoarelor umanitare la minoritatea rohingya și la alte comunități afectate din 9 august 2012,

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe din cadrul ASEAN referitoare la situația recentă din statul Rakhine din 17 august 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe din cadrul ASEAN referitoare la situația recentă din statul Rakhine din 17 august 2012,

| — | având în vedere convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul la aceasta din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul la aceasta din 1967,

| — | având în vedere articolele 18-21 din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 18-21 din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO) din 1948,

| — | având în vedere articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere deciziile prin care Birmaniei/Myanmarului i se permite să găzduiască Jocurile Asiei de sud-est și să prezideze ASEAN în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile prin care Birmaniei/Myanmarului i se permite să găzduiască Jocurile Asiei de sud-est și să prezideze ASEAN în 2014,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, de când și-a preluat mandatul în martie 2011, noul guvern al Președintelui Thein Sein a luat numeroase măsuri pentru a extinde respectarea libertăților civile în țară, majoritatea deținuților politici au fost eliberați, o serie din ei fiind aleși în parlament în cadrul unor alegeri parțiale, au intrat în vigoare acorduri preliminare de încetare a focului cu majoritatea grupărilor etnice armate și mulți dizidenți politici s-au întors din exil în speranța unei reconcilieri; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de când și-a preluat mandatul în martie 2011, noul guvern al Președintelui Thein Sein a luat numeroase măsuri pentru a extinde respectarea libertăților civile în țară, majoritatea deținuților politici au fost eliberați, o serie din ei fiind aleși în parlament în cadrul unor alegeri parțiale, au intrat în vigoare acorduri preliminare de încetare a focului cu majoritatea grupărilor etnice armate și mulți dizidenți politici s-au întors din exil în speranța unei reconcilieri;

| B. | întrucât, cu toate acestea, discriminarea împotriva minorității rohingya s-a accentuat; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu toate acestea, discriminarea împotriva minorității rohingya s-a accentuat;

| C. | întrucât, la 28 mai 2012, violarea și uciderea unei femei budiste a declanșat o serie de confruntări mortale între populația majoritară budistă din Rakhine și comunitatea minoritară rohingya în statul Rakhine; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 28 mai 2012, violarea și uciderea unei femei budiste a declanșat o serie de confruntări mortale între populația majoritară budistă din Rakhine și comunitatea minoritară rohingya în statul Rakhine;

| D. | întrucât, în zilele următoare, violența comunală s-a răspândit între cele două comunități, mai multe mulțimi și forțe de securitate din Rakhine atacând în mod disproporționat minoritatea rohingya, rezultatul fiind zeci de morți, mii de case distruse și peste 70 000 de persoane strămutate în interiorul țării; întrucât, la 10 iunie 2012, s-a declarat stare de urgență în șase comune din statul Rakhine; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în zilele următoare, violența comunală s-a răspândit între cele două comunități, mai multe mulțimi și forțe de securitate din Rakhine atacând în mod disproporționat minoritatea rohingya, rezultatul fiind zeci de morți, mii de case distruse și peste 70 000 de persoane strămutate în interiorul țării; întrucât, la 10 iunie 2012, s-a declarat stare de urgență în șase comune din statul Rakhine;

| E. | întrucât Președintele Thein Sein afirmase inițial că singura soluție pentru minoritatea rohingya ar fi ori trimiterea în tabere de refugiați cu sprijinul ICNUR ori reinstalarea acestora în alte țări; |
| --- | --- |

E.

întrucât Președintele Thein Sein afirmase inițial că singura soluție pentru minoritatea rohingya ar fi ori trimiterea în tabere de refugiați cu sprijinul ICNUR ori reinstalarea acestora în alte țări;

| F. | întrucât membrii minorității rohingya, mulți dintre ei fiind stabiliți în statul Rakhine de secole, nu au fost recunoscuți ca unul din cele 135 de grupuri naționale din Birmania/Myanmar și, prin urmare, le-au fost refuzate drepturile cetățenești în temeiul Legii privind cetățenia din 1982, sunt percepuți de mulți birmanezi ca fiind imigranți ilegali provenind din Bangladesh și au fost ținta unei discriminări sistematice și puternice care include restricții în domenii precum libertatea de mișcare, căsătoria, educația, serviciile medicale și ocuparea forței de muncă, precum și a confiscării terenurilor, a muncii forțate, a arestărilor arbitrare și a hărțuirii din partea autorităților; |
| --- | --- |

F.

întrucât membrii minorității rohingya, mulți dintre ei fiind stabiliți în statul Rakhine de secole, nu au fost recunoscuți ca unul din cele 135 de grupuri naționale din Birmania/Myanmar și, prin urmare, le-au fost refuzate drepturile cetățenești în temeiul Legii privind cetățenia din 1982, sunt percepuți de mulți birmanezi ca fiind imigranți ilegali provenind din Bangladesh și au fost ținta unei discriminări sistematice și puternice care include restricții în domenii precum libertatea de mișcare, căsătoria, educația, serviciile medicale și ocuparea forței de muncă, precum și a confiscării terenurilor, a muncii forțate, a arestărilor arbitrare și a hărțuirii din partea autorităților;

| G. | întrucât, din cauza persecutării constante, aproximativ 1 milion de membri ai minorității rohingya au fugit în țările vecine; întrucât 300 000 au fugit numai în Bangladesh, țară în care situația pe termen lung a acestora nu este încă rezolvată, autoritățile din Bangladesh cerând de curând ONG-urilor umanitare internaționale care furnizează servicii de sănătate și de nutriție de bază refugiaților neînregistrați, precum și populației locale din regiunea Cox's Bazar să-și întrerupă activitățile și se pare că în prezent trimit înapoi membrii minorității rohingya care solicită azil; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din cauza persecutării constante, aproximativ 1 milion de membri ai minorității rohingya au fugit în țările vecine; întrucât 300 000 au fugit numai în Bangladesh, țară în care situația pe termen lung a acestora nu este încă rezolvată, autoritățile din Bangladesh cerând de curând ONG-urilor umanitare internaționale care furnizează servicii de sănătate și de nutriție de bază refugiaților neînregistrați, precum și populației locale din regiunea Cox's Bazar să-și întrerupă activitățile și se pare că în prezent trimit înapoi membrii minorității rohingya care solicită azil;

| H. | întrucât Direcția de ajutor umanitar și protecție civilă a Comisiei (ECHO) a alocat 10 milioane de euro pentru a sprijini refugiații rohingya și populația locală gazdă din Bangladesh în 2012; |
| --- | --- |

H.

întrucât Direcția de ajutor umanitar și protecție civilă a Comisiei (ECHO) a alocat 10 milioane de euro pentru a sprijini refugiații rohingya și populația locală gazdă din Bangladesh în 2012;

| I. | întrucât, la 17 august 2012, guvernul birmanez a numit o comisie de anchetă independentă formată din 27 de reprezentanți ai societății civile și ai organizațiilor politice și religioase care să verifice care au fost cauzele izbucnirii violenței sectare și să facă sugestii, |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 17 august 2012, guvernul birmanez a numit o comisie de anchetă independentă formată din 27 de reprezentanți ai societății civile și ai organizațiilor politice și religioase care să verifice care au fost cauzele izbucnirii violenței sectare și să facă sugestii,

| 1. | își exprimă neliniștea cu privire la violența etnică continuă din vestul Birmaniei, care a dus la un număr mare de morți și de răniți, la distrugerea proprietăților și la strămutarea populației locale și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că aceste confruntări intercomunale pot periclita tranziția la democrație în Birmania/Myanmar; |
| --- | --- |

1.

își exprimă neliniștea cu privire la violența etnică continuă din vestul Birmaniei, care a dus la un număr mare de morți și de răniți, la distrugerea proprietăților și la strămutarea populației locale și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că aceste confruntări intercomunale pot periclita tranziția la democrație în Birmania/Myanmar;

| 2. | invită toate părțile să dea dovadă de reținere și îndeamnă autoritățile birmaneze să înceteze arestările arbitrare ale membrilor minorității rohingya, să furnizeze informații cu privire la starea a sute de persoane reținute din iunie 2012, când au început operațiunile de securitate din statul Rakhine, și să elibereze imediat persoanele arestate în mod arbitrar; |
| --- | --- |

2.

invită toate părțile să dea dovadă de reținere și îndeamnă autoritățile birmaneze să înceteze arestările arbitrare ale membrilor minorității rohingya, să furnizeze informații cu privire la starea a sute de persoane reținute din iunie 2012, când au început operațiunile de securitate din statul Rakhine, și să elibereze imediat persoanele arestate în mod arbitrar;

| 3. | invită guvernul din Birmania/Myanmar să acorde urgent agențiilor ONU și ONG-urilor umanitare, precum și jurnaliștilor și diplomaților, acces nestingherit în toate zonele din statul Rakhine, să garanteze accesul nelimitat al ajutoarelor umanitare pentru toate populațiile afectate și să se asigure că membrii minorității rohingya beneficiază de libertate de mișcare și se pot întoarce în locul lor de reședință odată ce pot face acest demers în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

3.

invită guvernul din Birmania/Myanmar să acorde urgent agențiilor ONU și ONG-urilor umanitare, precum și jurnaliștilor și diplomaților, acces nestingherit în toate zonele din statul Rakhine, să garanteze accesul nelimitat al ajutoarelor umanitare pentru toate populațiile afectate și să se asigure că membrii minorității rohingya beneficiază de libertate de mișcare și se pot întoarce în locul lor de reședință odată ce pot face acest demers în condiții de siguranță;

| 4. | salută înființarea comisiei de anchetă independente, dar regretă absența în cadrul acesteia a unui reprezentant al minorității rohingya; |
| --- | --- |

4.

salută înființarea comisiei de anchetă independente, dar regretă absența în cadrul acesteia a unui reprezentant al minorității rohingya;

| 5. | invită guvernul din Birmania/Myanmar să aducă în fața justiției pe răufăcătorii din timpul confruntărilor violente și ai altor abuzuri conexe din statul Rakhine și să țină sub control grupările extremiste care instigă la ură comunală, care transmit amenințări la adresa agențiilor umanitare și internaționale și care susțin expulzarea sau separarea permanentă a celor două comunități; |
| --- | --- |

5.

invită guvernul din Birmania/Myanmar să aducă în fața justiției pe răufăcătorii din timpul confruntărilor violente și ai altor abuzuri conexe din statul Rakhine și să țină sub control grupările extremiste care instigă la ură comunală, care transmit amenințări la adresa agențiilor umanitare și internaționale și care susțin expulzarea sau separarea permanentă a celor două comunități;

| 6. | invită SEAE să susțină guvernul birmanez prin toate mijloacele posibile în eforturile sale de a stabiliza situația, de a implementa programe care promovează reconcilierea, de a elabora un plan de dezvoltare socioeconomică mai larg pentru statul Rakhine și de a continua progresele Birmaniei/Myanmarului către democrație; |
| --- | --- |

6.

invită SEAE să susțină guvernul birmanez prin toate mijloacele posibile în eforturile sale de a stabiliza situația, de a implementa programe care promovează reconcilierea, de a elabora un plan de dezvoltare socioeconomică mai larg pentru statul Rakhine și de a continua progresele Birmaniei/Myanmarului către democrație;

| 7. | își exprimă aprecierea față de cetățenii Birmaniei care s-au exprimat în favoarea minorității musulmane și a unei societăți pluraliste și invită forțele politice să adopte o poziție clară în acest sens; consideră că un dialog incluziv cu comunitățile locale ar putea fi un element important în ceea ce privește atenuarea numeroaselor probleme etnice din Birmania/Myanmar; |
| --- | --- |

7.

își exprimă aprecierea față de cetățenii Birmaniei care s-au exprimat în favoarea minorității musulmane și a unei societăți pluraliste și invită forțele politice să adopte o poziție clară în acest sens; consideră că un dialog incluziv cu comunitățile locale ar putea fi un element important în ceea ce privește atenuarea numeroaselor probleme etnice din Birmania/Myanmar;

| 8. | insistă asupra faptului că minoritatea rohingya nu poate fi lăsată în afara deschiderii în curs cu privire la o Birmanie/un Myanmar multiculturală/multicultural și invită guvernul să modifice legea privind cetățenia din 1982 astfel încât să o alinieze la standardele internaționale în materie de drepturile omului și la obligațiile sale în temeiul articolului 7 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului pentru a acorda drepturi cetățenești minorității rohingya și altor minorități fără stat, precum și pentru a asigura tratamentul egal al tuturor birmanezilor, punând astfel capăt practicilor discriminatorii; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra faptului că minoritatea rohingya nu poate fi lăsată în afara deschiderii în curs cu privire la o Birmanie/un Myanmar multiculturală/multicultural și invită guvernul să modifice legea privind cetățenia din 1982 astfel încât să o alinieze la standardele internaționale în materie de drepturile omului și la obligațiile sale în temeiul articolului 7 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului pentru a acorda drepturi cetățenești minorității rohingya și altor minorități fără stat, precum și pentru a asigura tratamentul egal al tuturor birmanezilor, punând astfel capăt practicilor discriminatorii;

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la arestarea a 14 membri ai personalului umanitar internațional în timpul tulburărilor și solicită eliberarea imediată a celor cinci persoane care se află în continuare în închisoare; |
| --- | --- |

9.

își exprimă îngrijorarea cu privire la arestarea a 14 membri ai personalului umanitar internațional în timpul tulburărilor și solicită eliberarea imediată a celor cinci persoane care se află în continuare în închisoare;

| 10. | îndeamnă guvernul birmanez să permită raportorului special al ONU privind drepturile omului din această țară să efectueze o investigație independentă cu privire la abuzurile din statul Rakhine; invită OHCHR să înființeze un birou în Birmania/Myanmar având mandatul de a proteja, de a promova și de a acorda asistență tehnică, precum și filiale ale acestuia în statele din toată țara, inclusiv în statul Rakhine; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă guvernul birmanez să permită raportorului special al ONU privind drepturile omului din această țară să efectueze o investigație independentă cu privire la abuzurile din statul Rakhine; invită OHCHR să înființeze un birou în Birmania/Myanmar având mandatul de a proteja, de a promova și de a acorda asistență tehnică, precum și filiale ale acestuia în statele din toată țara, inclusiv în statul Rakhine;

| 11. | încurajează guvernul birmanez să-și implementeze în continuare reformele democratice, să instituie statul de drept și să asigure respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății de exprimare și de întrunire (inclusiv pe internet); |
| --- | --- |

11.

încurajează guvernul birmanez să-și implementeze în continuare reformele democratice, să instituie statul de drept și să asigure respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății de exprimare și de întrunire (inclusiv pe internet);

| 12. | îndeamnă toate țările din regiune să vină în ajutorul refugiaților din Birmania/Myanmar și să susțină guvernul birmanez să găsească soluții echitabile pentru cauzele care stau la baza acestei situații; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă toate țările din regiune să vină în ajutorul refugiaților din Birmania/Myanmar și să susțină guvernul birmanez să găsească soluții echitabile pentru cauzele care stau la baza acestei situații;

| 13. | îndeamnă Bangladeshul, în special, să accepte în continuare sprijinul acordat în prezent de donatori și orice măsuri de susținere suplimentare și să permită organizațiilor de ajutor umanitar să-și continue activitatea în această țară, în special în lumina evenimentelor din statul Rakhine și a fluxurilor suplimentare de refugiați care au urgent nevoie de asistență elementară care au rezultat în urma acestor evenimente; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Bangladeshul, în special, să accepte în continuare sprijinul acordat în prezent de donatori și orice măsuri de susținere suplimentare și să permită organizațiilor de ajutor umanitar să-și continue activitatea în această țară, în special în lumina evenimentelor din statul Rakhine și a fluxurilor suplimentare de refugiați care au urgent nevoie de asistență elementară care au rezultat în urma acestor evenimente;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor din Birmania/Myanmar și Bangladesh, Înaltului Reprezentant al UE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale a ASEAN privind drepturile omului, Reprezentantului Special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor din Birmania/Myanmar și Bangladesh, Înaltului Reprezentant al UE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale a ASEAN privind drepturile omului, Reprezentantului Special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0142.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/148

---

Joi, 13 septembrie 2012Azerbaidjan: cazul lui Ramil Safarov

P7_TA(2012)0356

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la Azerbaidjan: cazul Ramil Safarov (2012/2785(RSP))

2013/C 353 E/21

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Azerbaidjan, în special cele referitoare la drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Azerbaidjan, în special cele referitoare la drepturile omului,

| — | având în vedere practica consacrată de drept internațional privind transferul, și anume Convenția privind transferul persoanelor condamnate, în temeiul căreia s-a convenit că ar trebui intensificată cooperarea pentru a promova obiectivele dreptății și reabilitării sociale a persoanelor condamnate, acordându-le acestora posibilitatea de a-și executa sentințele în cadrul propriei societăți, |
| --- | --- |

—

având în vedere practica consacrată de drept internațional privind transferul, și anume Convenția privind transferul persoanelor condamnate, în temeiul căreia s-a convenit că ar trebui intensificată cooperarea pentru a promova obiectivele dreptății și reabilitării sociale a persoanelor condamnate, acordându-le acestora posibilitatea de a-și executa sentințele în cadrul propriei societăți,

| — | având în vedere declarația pronunțată de președintele său, Martin Schultz, la 5 septembrie 2012, în legătură cu grațierea acordată lui Ramil Safarov în Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația pronunțată de președintele său, Martin Schultz, la 5 septembrie 2012, în legătură cu grațierea acordată lui Ramil Safarov în Azerbaidjan,

| — | având în vedere declarația comună dată de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton și de comisarul Štefan Füle la 3 septembrie 2012 în legătură cu eliberarea dlui Safarov, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună dată de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton și de comisarul Štefan Füle la 3 septembrie 2012 în legătură cu eliberarea dlui Safarov,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, la 4 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, la 4 septembrie 2012,

| — | având în vedere scrisoarea oficială primită de Ministerul administrației publice și justiției al Ungariei la 15 august 2012 din partea ministrului adjunct de justiție al Republicii Azerbaidjan, Vilaiat Zahirov, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea oficială primită de Ministerul administrației publice și justiției al Ungariei la 15 august 2012 din partea ministrului adjunct de justiție al Republicii Azerbaidjan, Vilaiat Zahirov,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la negocierile pentru Acordul de asociere UE-Azerbaidjan (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la negocierile pentru Acordul de asociere UE-Azerbaidjan (1),

| — | având în vedere declarația dată prim-ministrul Ungariei, Viktor Orbán, la 3 septembrie 2012, în care a dat asigurări că Ungaria a acționat în conformitate cu obligațiile sale internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația dată prim-ministrul Ungariei, Viktor Orbán, la 3 septembrie 2012, în care a dat asigurări că Ungaria a acționat în conformitate cu obligațiile sale internaționale,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Azerbaidjan, care a intrat în vigoare în 1999, și negocierile în curs dintre cele două părți cu privire la un nou acord de asociere menit să-l înlocuiască pe cel anterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE și Azerbaidjan, care a intrat în vigoare în 1999, și negocierile în curs dintre cele două părți cu privire la un nou acord de asociere menit să-l înlocuiască pe cel anterior,

| — | având în vedere articolele 122 alineatul (5) și 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 122 alineatul (5) și 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Ramil Safarov a fost închis într-o închisoare din Ungaria din 2004 după ce a ucis cu brutalitate un coleg armean în timpul unui curs sponsorizat de programul NATO Parteneriat pentru pace la Budapesta; întrucât dl Safarov a pledat vinovat și nu a manifestat nicio remușcare, apărându-și fapta pe motiv că victima sa era armean; |
| --- | --- |

A.

întrucât Ramil Safarov a fost închis într-o închisoare din Ungaria din 2004 după ce a ucis cu brutalitate un coleg armean în timpul unui curs sponsorizat de programul NATO Parteneriat pentru pace la Budapesta; întrucât dl Safarov a pledat vinovat și nu a manifestat nicio remușcare, apărându-și fapta pe motiv că victima sa era armean;

| B. | întrucât la 31 august 2012 dl Safarov, locotenent în armata Azerbaidjanului, condamnat pentru omucidere la închisoare pe viață în Ungaria, a fost transferat în Azerbaidjan în urma cererii formulate cu mult timp înainte de autoritățile din Azerbaidjan; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 31 august 2012 dl Safarov, locotenent în armata Azerbaidjanului, condamnat pentru omucidere la închisoare pe viață în Ungaria, a fost transferat în Azerbaidjan în urma cererii formulate cu mult timp înainte de autoritățile din Azerbaidjan;

| C. | întrucât imediat după ce dl Safarov a fost transferat în Azerbaidjan președintele azer, Ilham Aliev, l-a grațiat în conformitate cu Constituția Republicii Azerbaidjan și articolul 12 din Convenția privind transferul persoanelor condamnate; |
| --- | --- |

C.

întrucât imediat după ce dl Safarov a fost transferat în Azerbaidjan președintele azer, Ilham Aliev, l-a grațiat în conformitate cu Constituția Republicii Azerbaidjan și articolul 12 din Convenția privind transferul persoanelor condamnate;

| D. | întrucât articolul 9 din Convenția privind transferul persoanelor condamnate, la care atât Ungaria, cât și Azerbaidjan, sunt părți semnatare, precizează că o persoană condamnată pe teritoriul unui stat poate fi transferată pe teritoriul altui stat pentru a-și executa pedeapsa impusă cu condiția respectării condițiilor specificate de convenție; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 9 din Convenția privind transferul persoanelor condamnate, la care atât Ungaria, cât și Azerbaidjan, sunt părți semnatare, precizează că o persoană condamnată pe teritoriul unui stat poate fi transferată pe teritoriul altui stat pentru a-și executa pedeapsa impusă cu condiția respectării condițiilor specificate de convenție;

| E. | întrucât ministrul de justiție al Republicii Azerbaidjan, Vilaiat Zahirov, a trimis o scrisoare oficială către Ministerul administrației publice și justiției al Ungariei la 15 august 2012, în care a precizat că executarea hotărârilor instanțelor altor state privind transferul persoanelor condamnate pentru a executa restul pedepsei cu închisoarea în Republica Azerbaidjan a fost efectuată în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (a) din convenție, fără nicio comutare a sentințelor; întrucât el a dat mai departe asigurări că, potrivit Codului Penal din Republica Azerbaidjan, sentința unui condamnat pe viață nu poate fi comutată de o instanță decât într-o pedeapsă cu închisoarea pe o perioadă specificată și că condamnatul nu poate fi eliberat condiționat decât după executarea a cel puțin 25 de ani de detenție; și întrucât autoritățile din Azerbaidjan au negat ulterior că au dat vreo asigurare diplomatică autorităților ungare; |
| --- | --- |

E.

întrucât ministrul de justiție al Republicii Azerbaidjan, Vilaiat Zahirov, a trimis o scrisoare oficială către Ministerul administrației publice și justiției al Ungariei la 15 august 2012, în care a precizat că executarea hotărârilor instanțelor altor state privind transferul persoanelor condamnate pentru a executa restul pedepsei cu închisoarea în Republica Azerbaidjan a fost efectuată în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (a) din convenție, fără nicio comutare a sentințelor; întrucât el a dat mai departe asigurări că, potrivit Codului Penal din Republica Azerbaidjan, sentința unui condamnat pe viață nu poate fi comutată de o instanță decât într-o pedeapsă cu închisoarea pe o perioadă specificată și că condamnatul nu poate fi eliberat condiționat decât după executarea a cel puțin 25 de ani de detenție; și întrucât autoritățile din Azerbaidjan au negat ulterior că au dat vreo asigurare diplomatică autorităților ungare;

| F. | întrucât locotenentul Safarov a avut parte de o primire glorioasă în Azerbaidjan și la câteva ore după revenirea în țară i s-a acordat grațierea prezidențială, a fost eliberat și promovat la rangul de maior în cadrul unei ceremonii publice; |
| --- | --- |

F.

întrucât locotenentul Safarov a avut parte de o primire glorioasă în Azerbaidjan și la câteva ore după revenirea în țară i s-a acordat grațierea prezidențială, a fost eliberat și promovat la rangul de maior în cadrul unei ceremonii publice;

| G. | întrucât decizia de eliberare a dlui Safarov a declanșat un val de reacții internaționale de dezaprobare și condamnare; |
| --- | --- |

G.

întrucât decizia de eliberare a dlui Safarov a declanșat un val de reacții internaționale de dezaprobare și condamnare;

| H. | întrucât la 31 august 2012 președintele armean, Serj Sargsian, a anunțat că Armenia își suspendă relațiile diplomatice cu Ungaria; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 31 august 2012 președintele armean, Serj Sargsian, a anunțat că Armenia își suspendă relațiile diplomatice cu Ungaria;

| I. | întrucât Azerbaidjanul participă activ în cadrul politicii europene de vecinătate și al Parteneriatului estic, este unul dintre membrii fondatori ai Euronest și și-a asumat angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, care reprezintă valori centrale ale acestor inițiative; |
| --- | --- |

I.

întrucât Azerbaidjanul participă activ în cadrul politicii europene de vecinătate și al Parteneriatului estic, este unul dintre membrii fondatori ai Euronest și și-a asumat angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, care reprezintă valori centrale ale acestor inițiative;

| J. | întrucât Azerbaidjanul a primit un loc nepermanent în Consiliul de securitate al Organizației Națiunilor Unite pentru perioada 2012-2013 și s-a angajat să respecte valorile consfințite în Carta ONU și în Declarația Universală a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât Azerbaidjanul a primit un loc nepermanent în Consiliul de securitate al Organizației Națiunilor Unite pentru perioada 2012-2013 și s-a angajat să respecte valorile consfințite în Carta ONU și în Declarația Universală a Drepturilor Omului;

| K. | întrucât Azerbaidjanul este membru al Consiliului Europei și parte la Convenția Europeană pentru Drepturile Omului (CEDO), precum și semnatar al altor tratate internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

K.

întrucât Azerbaidjanul este membru al Consiliului Europei și parte la Convenția Europeană pentru Drepturile Omului (CEDO), precum și semnatar al altor tratate internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| 1. | subliniază importanța statului de drept și a onorării angajamentelor luate; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța statului de drept și a onorării angajamentelor luate;

| 2. | regretă decizia luată de președintele Azerbaidjanului de a-l grația pe Ramil Safarov, un ucigaș condamnat de instanțele unui stat membru al Uniunii Europene; consideră această decizie ca fiind un gest care ar putea contribui la o escaladare și mai mare a tensiunilor dintre cele două țări și care exacerbează sentimentul de nedreptate și adâncește disensiunile dintre aceste țări și este îngrijorat de faptul că acest act pune în pericol toate procesele de reconciliere pașnică din cadrul societăților în cauză, putând submina posibila dezvoltare în viitor a unor contacte interumane pașnice în regiune; |
| --- | --- |

2.

regretă decizia luată de președintele Azerbaidjanului de a-l grația pe Ramil Safarov, un ucigaș condamnat de instanțele unui stat membru al Uniunii Europene; consideră această decizie ca fiind un gest care ar putea contribui la o escaladare și mai mare a tensiunilor dintre cele două țări și care exacerbează sentimentul de nedreptate și adâncește disensiunile dintre aceste țări și este îngrijorat de faptul că acest act pune în pericol toate procesele de reconciliere pașnică din cadrul societăților în cauză, putând submina posibila dezvoltare în viitor a unor contacte interumane pașnice în regiune;

| 3. | consideră că, chiar dacă grațierea acordată dlui Safarov respectă litera Convenției privind transferul persoanelor condamnate, este contrară spiritului acestei convenții internaționale care a fost negociată pentru a permite transferul persoanelor condamnate pe teritoriul unui stat în vederea executării restului sentinței pe teritoriul altui stat; |
| --- | --- |

3.

consideră că, chiar dacă grațierea acordată dlui Safarov respectă litera Convenției privind transferul persoanelor condamnate, este contrară spiritului acestei convenții internaționale care a fost negociată pentru a permite transferul persoanelor condamnate pe teritoriul unui stat în vederea executării restului sentinței pe teritoriul altui stat;

| 4. | consideră grațierea acordată dlui Safarov ca fiind o încălcare a asigurărilor diplomatice acordate autorităților ungare cu ocazia cererii de transfer formulate de Azerbaidjan pe baza Convenției privind transferul persoanelor condamnate; |
| --- | --- |

4.

consideră grațierea acordată dlui Safarov ca fiind o încălcare a asigurărilor diplomatice acordate autorităților ungare cu ocazia cererii de transfer formulate de Azerbaidjan pe baza Convenției privind transferul persoanelor condamnate;

| 5. | regretă primirea glorioasă acordată dlui Safarov în Azerbaidjan și decizia de a-l promova la rangul de maior și de a-i plăti din urmă salariul pe ultimii opt ani la sosirea acestuia și este îngrijorat de exemplul pe care îl oferă generațiilor viitoare și de promovarea și recunoașterea de care s-a bucurat din partea statului azer; |
| --- | --- |

5.

regretă primirea glorioasă acordată dlui Safarov în Azerbaidjan și decizia de a-l promova la rangul de maior și de a-i plăti din urmă salariul pe ultimii opt ani la sosirea acestuia și este îngrijorat de exemplul pe care îl oferă generațiilor viitoare și de promovarea și recunoașterea de care s-a bucurat din partea statului azer;

| 6. | consideră că frustrarea din Azerbaidjan și Armenia în legătură cu absența oricărui progres substanțial în procesul de pace în Nagorno-Karabah nu justifică nici acte de răzbunare, nici provocări fără rost care amplifică tensiunea unei situații și așa încordate și fragile; |
| --- | --- |

6.

consideră că frustrarea din Azerbaidjan și Armenia în legătură cu absența oricărui progres substanțial în procesul de pace în Nagorno-Karabah nu justifică nici acte de răzbunare, nici provocări fără rost care amplifică tensiunea unei situații și așa încordate și fragile;

| 7. | își exprimă sprijinul față de eforturile continue ale Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE), ale reprezentantului special al UE pentru Caucazul de Sud și ale statelor membre de a dezamorsa tensiunile și a încuraja progresele în direcția pacificării regiunii; |
| --- | --- |

7.

își exprimă sprijinul față de eforturile continue ale Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE), ale reprezentantului special al UE pentru Caucazul de Sud și ale statelor membre de a dezamorsa tensiunile și a încuraja progresele în direcția pacificării regiunii;

| 8. | sprijină copreședinții Grupului de la Minsk al OSCE în eforturile lor de a realiza progrese substanțiale în procesul de pace din Nagorno Karabah în vederea găsirii unei soluționări durabile, multilaterale în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

8.

sprijină copreședinții Grupului de la Minsk al OSCE în eforturile lor de a realiza progrese substanțiale în procesul de pace din Nagorno Karabah în vederea găsirii unei soluționări durabile, multilaterale în conformitate cu dreptul internațional;

| 9. | insistă ca UE să își asume un rol mai activ în soluționarea conflictului din Nagorno-Karabah prin sprijinirea aplicării unor măsuri de consolidare a încrederii care să reunească comunitățile armeană și azeră și să răspândească idei de pace, reconciliere și încredere în rândul tuturor părților implicate; |
| --- | --- |

9.

insistă ca UE să își asume un rol mai activ în soluționarea conflictului din Nagorno-Karabah prin sprijinirea aplicării unor măsuri de consolidare a încrederii care să reunească comunitățile armeană și azeră și să răspândească idei de pace, reconciliere și încredere în rândul tuturor părților implicate;

| 10. | își reafirmă poziția că acordul de asociere aflat în curs de negociere între UE și Azerbaidjan ar trebui să includă clauze și criterii legate de protecția și promovarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

10.

își reafirmă poziția că acordul de asociere aflat în curs de negociere între UE și Azerbaidjan ar trebui să includă clauze și criterii legate de protecția și promovarea drepturilor omului și a statului de drept;

| 11. | condamnă toate formele de terorism și utilizarea amenințărilor cu acte de terorism; |
| --- | --- |

11.

condamnă toate formele de terorism și utilizarea amenințărilor cu acte de terorism;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor respective ale Republicii Azerbaidjan și Republicii Armenia, Consiliului Europei, OSCE și raportorului special ONU pentru drepturile omului și antiterorism. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor respective ale Republicii Azerbaidjan și Republicii Armenia, Consiliului Europei, OSCE și raportorului special ONU pentru drepturile omului și antiterorism.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0127.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/151

---

Joi, 13 septembrie 2012Lupta impotriva sclerozei multiple

P7_TA(2012)0357

Declarația Parlamentului European din 13 septembrie 2012 privind lupta împotriva sclerozei multiple

2013/C 353 E/22

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât aproximativ 600 000 de europeni suferă de scleroză multiplă (SM), care este cea mai întâlnită maladie neurodegenerativă și o cauză majoră de dizabilități netraumatice în rândul adulților tineri; |
| --- | --- |

A.

întrucât aproximativ 600 000 de europeni suferă de scleroză multiplă (SM), care este cea mai întâlnită maladie neurodegenerativă și o cauză majoră de dizabilități netraumatice în rândul adulților tineri;

| B. | întrucât majoritatea persoanelor afectate de SM sunt diagnosticate când se află în plină activitate profesională, iar aproape jumătate dintre aceștia încetează să mai lucreze în decurs de trei ani de la stabilirea diagnosticului; |
| --- | --- |

B.

întrucât majoritatea persoanelor afectate de SM sunt diagnosticate când se află în plină activitate profesională, iar aproape jumătate dintre aceștia încetează să mai lucreze în decurs de trei ani de la stabilirea diagnosticului;

| C. | întrucât, în Europa se înregistrează discrepanțe enorme în ceea ce privește accesul la tratamente care modifică evoluția bolii, precum și la îngrijiri de calitate, iar în ultimele luni aceste discrepanțe s-au accentuat; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în Europa se înregistrează discrepanțe enorme în ceea ce privește accesul la tratamente care modifică evoluția bolii, precum și la îngrijiri de calitate, iar în ultimele luni aceste discrepanțe s-au accentuat;

| 1. | invită Comisia și Consiliul:






  — | să încurajeze, în cadrul programului Horizon 2020, cercetări comparative privind SM, precum și o colaborare științifică mai strânsă; |
| --- | --- | --- |

1.

invită Comisia și Consiliul:

—

să încurajeze, în cadrul programului Horizon 2020, cercetări comparative privind SM, precum și o colaborare științifică mai strânsă;

| — | să promoveze, în cadrul procesului de reflecție dedicat bolilor cronice, accesul egal la tratament și politici de angajare flexibile pentru persoanele care suferă de maladii neurologice cronice de tipul SM; |
| --- | --- |

—

să promoveze, în cadrul procesului de reflecție dedicat bolilor cronice, accesul egal la tratament și politici de angajare flexibile pentru persoanele care suferă de maladii neurologice cronice de tipul SM;

| 2. | invită statele membre:






  — | să întărească accesul egal la îngrijiri de calitate, prin acțiuni cum ar fi: folosirea de instrumente de formare certificate (de tipul celor pentru infirmierii specializați în SM) pentru a dezvolta, standardiza și armoniza pregătirea personalului specializat care lucrează ca infirmieri; |
| --- | --- | --- |

2.

invită statele membre:

—

să întărească accesul egal la îngrijiri de calitate, prin acțiuni cum ar fi: folosirea de instrumente de formare certificate (de tipul celor pentru infirmierii specializați în SM) pentru a dezvolta, standardiza și armoniza pregătirea personalului specializat care lucrează ca infirmieri;

| — | sprijinirea proiectului de Registru european al SM prin încurajarea colectării datelor privind pacienții la nivel național; |
| --- | --- |

—

sprijinirea proiectului de Registru european al SM prin încurajarea colectării datelor privind pacienții la nivel național;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 13 septembrie 2012 (P7_PV(2012)09-13(ANN1)).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 11 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/152

---

Marți, 11 septembrie 2012Ridicarea imunității parlamentare a lui Jarosław Leszek Wałęsa

P7_TA(2012)0307

Decizia Parlamentului European din 11 septembrie 2012 privind cererea de ridicare a imunității lui Jarosław Leszek Wałęsa (2012/2112(IMM))

2013/C 353 E/23

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jarosław Leszek Wałęsa, transmisă la 20 aprilie 2012 de procurorul Republicii Polone în legătură cu acțiunea în justiție privind o presupusă infracțiune și comunicată în ședința plenară din 23 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jarosław Leszek Wałęsa, transmisă la 20 aprilie 2012 de procurorul Republicii Polone în legătură cu acțiunea în justiție privind o presupusă infracțiune și comunicată în ședința plenară din 23 mai 2012,

| — | în urma audierii lui Jarosław Leszek Wałęsa, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Jarosław Leszek Wałęsa, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c, coroborate cu articolul 10b din Legea poloneză din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat sau senator, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c, coroborate cu articolul 10b din Legea poloneză din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat sau senator,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0230/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0230/2012),

| A. | întrucât procurorul Republicii Polone a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatului în Parlamentul European Jarosław Leszek Wałęsa în legătură acțiunea în justiție privind o presupusă infracțiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul Republicii Polone a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatului în Parlamentul European Jarosław Leszek Wałęsa în legătură acțiunea în justiție privind o presupusă infracțiune;

| B. | întrucât cererea procurorului privește procedurile legate de o presupusă infracțiune în temeiul Legii poloneze din 20 mai 1971 de instituire a unui Cod de infracțiuni și al Codului rutier din 20 iunie 1997 în legătură cu un accident rutier produs la 2 septembrie 2011 în Polonia, în care Jarosław Leszek Wałęsa a fost implicat și în cursul căruia acesta a suferit răni grave; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea procurorului privește procedurile legate de o presupusă infracțiune în temeiul Legii poloneze din 20 mai 1971 de instituire a unui Cod de infracțiuni și al Codului rutier din 20 iunie 1997 în legătură cu un accident rutier produs la 2 septembrie 2011 în Polonia, în care Jarosław Leszek Wałęsa a fost implicat și în cursul căruia acesta a suferit răni grave;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| D. | întrucât Jarosław Leszek Wałęsa a refuzat să fie audiat de Comisia pentru afaceri juridice, însă a indicat că preferă o soluționare rapidă a acestei chestiuni și consideră că imunitatea sa ar trebui ridicată; |
| --- | --- |

D.

întrucât Jarosław Leszek Wałęsa a refuzat să fie audiat de Comisia pentru afaceri juridice, însă a indicat că preferă o soluționare rapidă a acestei chestiuni și consideră că imunitatea sa ar trebui ridicată;

| E. | întrucât doar Parlamentul poate decide dacă imunitatea trebuie sau nu ridicată într-un anumit caz; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei sale cu privire la ridicarea sau nu a imunității acestuia (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât doar Parlamentul poate decide dacă imunitatea trebuie sau nu ridicată într-un anumit caz; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei sale cu privire la ridicarea sau nu a imunității acestuia (2);

| F. | întrucât circumstanțele de fapt, astfel cum sunt prezentate în documentele primite de Comisia pentru afaceri juridice, indică faptul că activitățile incriminate nu au o legătură directă și evidentă cu exercitarea de către Jarosław Leszek Wałęsa a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât circumstanțele de fapt, astfel cum sunt prezentate în documentele primite de Comisia pentru afaceri juridice, indică faptul că activitățile incriminate nu au o legătură directă și evidentă cu exercitarea de către Jarosław Leszek Wałęsa a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European;

| G. | întrucât, prin urmare, Jarosław Leszek Wałęsa nu acționa în cadrul exercitării funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European, |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin urmare, Jarosław Leszek Wałęsa nu acționa în cadrul exercitării funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Jarosław Leszek Wałęsa; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Jarosław Leszek Wałęsa;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Polone și lui Jarosław Leszek Wałęsa. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Polone și lui Jarosław Leszek Wałęsa.

---

(1)  Cauza nr. 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier, Rec., 1964, p. 195, cauza nr. 149/85 Wybot/Faure și alții, Rec., 1986, p. 2391, cauza nr. T-345/05 Mote/Parlamentul, Rep., 2008, p. II-2849, cauzele conexare nr. C-200/07 și nr. C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente, Rep., 2008, p. I-7929, cauza nr. T-42/06 Gollnisch/Parlamentul, Rep., 2010, p. II-1135 și cauza C-163/10 Patriciello (nepublicată încă în Repertoriu).

(2)  Cauza T-345/05 Mote/Parlamentul, 2008, Culegerea II-2849, p. 28.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/153 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/153

---

Marți, 11 septembrie 2012Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Birgit Collin-Langen

P7_TA(2012)0308

Decizia Parlamentului European din 11 septembrie 2012 privind cererea de ridicare a imunității lui Birgit Collin-Langen (2012/2128(IMM))

2013/C 353 E/24

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Birgit Collin-Langen, transmisă la 27 aprilie 2012 de procurorul șef din Koblenz (Germania), în legătură cu procedura judiciară având ca obiect un delict prezumtiv și anunțată în plen la 14 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Birgit Collin-Langen, transmisă la 27 aprilie 2012 de procurorul șef din Koblenz (Germania), în legătură cu procedura judiciară având ca obiect un delict prezumtiv și anunțată în plen la 14 iunie 2012,

| — | în urma audierii lui Birgit Collin-Langen, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Birgit Collin-Langen, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin sufragiu universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin sufragiu universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 46 din constituția germană (Grundgesetz), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din constituția germană (Grundgesetz),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0229/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0229/2012),

| A. | întrucât procurorul șef a solicitat ridicarea imunității parlamentare a unui membru al Parlamentului European, Birgit Collin-Langen, în legătură cu o acțiune judiciară având ca obiect un delict prezumtiv; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul șef a solicitat ridicarea imunității parlamentare a unui membru al Parlamentului European, Birgit Collin-Langen, în legătură cu o acțiune judiciară având ca obiect un delict prezumtiv;

| B. | întrucât cererea procurorului șef se referă la proceduri legate de un delict prezumtiv, prevăzut la articolul 331 din codul german de procedură penală, care prevede că un funcționar public sau o persoană căreia i se încredințează funcții publice care solicită, acceptă să-i fie promise sau primește foloase pentru ea însăși sau pentru un terț în schimbul îndeplinirii unei sarcini publice este pasibilă de o pedeapsă privativă de libertate de până la trei ani sau de amendă; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea procurorului șef se referă la proceduri legate de un delict prezumtiv, prevăzut la articolul 331 din codul german de procedură penală, care prevede că un funcționar public sau o persoană căreia i se încredințează funcții publice care solicită, acceptă să-i fie promise sau primește foloase pentru ea însăși sau pentru un terț în schimbul îndeplinirii unei sarcini publice este pasibilă de o pedeapsă privativă de libertate de până la trei ani sau de amendă;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații se bucură, pe teritoriul propriului lor stat, de imunitățile acordate membrilor parlamentului lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații se bucură, pe teritoriul propriului lor stat, de imunitățile acordate membrilor parlamentului lor;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din constituția germană (Grundgesetz), deputații nu pot fi trași la răspundere pentru delicte sancționate fără permisiunea Parlamentului, dacă nu sunt surprinși în timp ce comit delictul sau în cursul zilei următoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din constituția germană (Grundgesetz), deputații nu pot fi trași la răspundere pentru delicte sancționate fără permisiunea Parlamentului, dacă nu sunt surprinși în timp ce comit delictul sau în cursul zilei următoare;

| E. | întrucât, în consecință, dacă este ca procedurile pornite împotriva lui Birgit Collin-Langen să continue, Parlamentul trebuie să ridice imunitatea sa parlamentară; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în consecință, dacă este ca procedurile pornite împotriva lui Birgit Collin-Langen să continue, Parlamentul trebuie să ridice imunitatea sa parlamentară;

| F. | întrucât Birgit Collin-Langen a fost audiată de Comisia pentru afaceri juridice, ocazie cu care aceasta a solicitat o soluționare rapidă a chestiunii și a declarat că imunitatea sa ar trebui ridicată; |
| --- | --- |

F.

întrucât Birgit Collin-Langen a fost audiată de Comisia pentru afaceri juridice, ocazie cu care aceasta a solicitat o soluționare rapidă a chestiunii și a declarat că imunitatea sa ar trebui ridicată;

| G. | întrucât ridicarea sau nu a imunității într-un caz dat este o chestiune care depinde exclusiv de hotărârea Parlamentului; întrucât Parlamentul poate lua în mod rezonabil în considerație poziția deputaților atunci când hotărăște să le ridice sau nu imunitatea (2); |
| --- | --- |

G.

întrucât ridicarea sau nu a imunității într-un caz dat este o chestiune care depinde exclusiv de hotărârea Parlamentului; întrucât Parlamentul poate lua în mod rezonabil în considerație poziția deputaților atunci când hotărăște să le ridice sau nu imunitatea (2);

| H. | întrucât Birgit Collin-Langen este membră a Parlamentului European de la 17 martie 2012; |
| --- | --- |

H.

întrucât Birgit Collin-Langen este membră a Parlamentului European de la 17 martie 2012;

| I. | întrucât faptele care fac obiectul cauzei datează din 2006-2008 și, după cum o arată materialele prezentate Comisiei pentru afaceri juridice, activitățile invocate nu a o legătură directă, evidentă, cu exercitarea de către Birgit Collin-Langen a sarcinilor sale în calitate de deputată în Parlamentul European; |
| --- | --- |

I.

întrucât faptele care fac obiectul cauzei datează din 2006-2008 și, după cum o arată materialele prezentate Comisiei pentru afaceri juridice, activitățile invocate nu a o legătură directă, evidentă, cu exercitarea de către Birgit Collin-Langen a sarcinilor sale în calitate de deputată în Parlamentul European;

| J. | întrucât, în consecință, Birgit Collin-Langen nu acționat în exercițiul sarcinilor sale în calitate de deputată în Parlamentul European; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în consecință, Birgit Collin-Langen nu acționat în exercițiul sarcinilor sale în calitate de deputată în Parlamentul European;

| K. | întrucât faptele reținute în expunerea de motive nu constituie un caz de fumus persecutionis; |
| --- | --- |

K.

întrucât faptele reținute în expunerea de motive nu constituie un caz de fumus persecutionis;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Birgit Collin-Langen; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Birgit Collin-Langen;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților Republicii Federale Germania și lui Birgit Collin-Langen. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților Republicii Federale Germania și lui Birgit Collin-Langen.

---

(1)  Cauza nr. 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier, Rec., 1964, p. 195, cauza nr. 149/85 Wybot/Faure și alții, Rec., 1986 p. 2391, cauza nr. T-345/05 Mote/Parlamentul, Rep., 2008 p. II-2849, cauzele conexate nr. C-200/07 și nr. C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente, Rep., 2008, p. I-7929, cauza nr. T-42/06 Gollnisch/Parlamentul, Rep., 2010, p. II-1135 și cauza nr. C-163/10 Patriciello (nepublicată încă în Repertoriu).

(2)  Cauza nr. T-345/05 Mote/Parlamentul, Rep., 2008, II-2849, p. 28.

---

Joi, 13 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/156 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/156

---

Joi, 13 septembrie 2012Acordul interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune

P7_TA(2012)0339

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la încheierea unui acord interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune (2012/2069(ACI))

2013/C 353 E/25

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea Președintelui său din 10 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Președintelui său din 10 aprilie 2012,

| — | având în vedere proiectul de acord interinstituțional dintre Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord interinstituțional dintre Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune,

| — | având în vedere articolul 1 alineatul (2), articolele 2, 6,10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 15 și 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 1 alineatul (2), articolele 2, 6,10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 15 și 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1), în special articolul 2 alineatul (5) și articolul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1), în special articolul 2 alineatul (5) și articolul 9,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la accesul public la documente [articolul 104 alineatul (7)] pentru anii 2009-2010 (2), în special punctul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la accesul public la documente [articolul 104 alineatul (7)] pentru anii 2009-2010 (2), în special punctul 12,

| — | având în vedere articolul 23 alineatul (12) și articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, precum și anexa VIII la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 alineatul (12) și articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, precum și anexa VIII la acesta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0245/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0245/2012),

| A. | întrucât transparența și accesul la toate documentele și informațiile relevante sunt baza și condiția prealabilă obligatorie a democrației și îndeosebi a posibilității Parlamentului European de a-și desfășura activitatea în serviciul cetățenilor, așa cum prevăd tratatele; |
| --- | --- |

A.

întrucât transparența și accesul la toate documentele și informațiile relevante sunt baza și condiția prealabilă obligatorie a democrației și îndeosebi a posibilității Parlamentului European de a-și desfășura activitatea în serviciul cetățenilor, așa cum prevăd tratatele;

| B. | întrucât Tratatul de la Lisabona consolidează cerințele privind transparența și drepturile cetățenilor de a participa la procesul decizional al Uniunii; întrucât limitarea dreptului Parlamentului și al deputaților săi de a împărtăși informații relevante opiniei publice trebuie să constituie excepții clar delimitate și justificate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Tratatul de la Lisabona consolidează cerințele privind transparența și drepturile cetățenilor de a participa la procesul decizional al Uniunii; întrucât limitarea dreptului Parlamentului și al deputaților săi de a împărtăși informații relevante opiniei publice trebuie să constituie excepții clar delimitate și justificate;

| C. | întrucât principiul cooperării sincere dintre instituțiile europene este consacrat de tratate, în special de articolul 12 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

C.

întrucât principiul cooperării sincere dintre instituțiile europene este consacrat de tratate, în special de articolul 12 alineatul (2) din TUE;

| D. | întrucât articolul 14 alineatul (1) din TUE prevede faptul că Parlamentul European exercită, împreună cu Consiliul, funcții legislative și bugetare și că exercită funcții de control politic și consultative, în conformitate cu condițiile prevăzute în tratate și întrucât, pentru a-și exercita eficient funcțiile conferite de Tratat, Parlamentul trebuie să aibă acces la documentele relevante ale Consiliului; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 14 alineatul (1) din TUE prevede faptul că Parlamentul European exercită, împreună cu Consiliul, funcții legislative și bugetare și că exercită funcții de control politic și consultative, în conformitate cu condițiile prevăzute în tratate și întrucât, pentru a-și exercita eficient funcțiile conferite de Tratat, Parlamentul trebuie să aibă acces la documentele relevante ale Consiliului;

| E. | întrucât tratatele prevăd faptul că Consiliul trebuie să consulte Parlamentul și să obțină consimțământul său înainte de adoptarea anumitor acte juridice; |
| --- | --- |

E.

întrucât tratatele prevăd faptul că Consiliul trebuie să consulte Parlamentul și să obțină consimțământul său înainte de adoptarea anumitor acte juridice;

| F. | întrucât articolul 218 alineatul (10) din TFUE solicită ca Parlamentul să fie informat de îndată și pe deplin pe parcursul întregii proceduri legate de acordurile internaționale; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 218 alineatul (10) din TFUE solicită ca Parlamentul să fie informat de îndată și pe deplin pe parcursul întregii proceduri legate de acordurile internaționale;

| G. | întrucât normele privind clasificarea și declasificarea documentelor Uniunii ar trebui stabilite prin regulamente adoptate de Parlamentul European și de Consiliu, în temeiul articolului 15 alineatul (3) din TFUE (3); |
| --- | --- |

G.

întrucât normele privind clasificarea și declasificarea documentelor Uniunii ar trebui stabilite prin regulamente adoptate de Parlamentul European și de Consiliu, în temeiul articolului 15 alineatul (3) din TFUE (3);

| H. | întrucât Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (4) stabilește deja normele privind transmiterea de către Comisie a informațiilor confidențiale Parlamentului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (4) stabilește deja normele privind transmiterea de către Comisie a informațiilor confidențiale Parlamentului;

| I. | întrucât decizia Biroului Parlamentului European din 6 iunie 2011 (5) stabilește normele privind tratarea informațiilor confidențiale de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

I.

întrucât decizia Biroului Parlamentului European din 6 iunie 2011 (5) stabilește normele privind tratarea informațiilor confidențiale de către Parlamentul European;

| J. | întrucât Conferința președinților a numit o echipă de negocieri pentru a conduce discuțiile cu privire la trei aspecte specifice: includerea tabelelor de corespondență în directivele Uniunii, normele privind participarea Parlamentului la conferințele internaționale și accesul la documentele clasificate deținute de Consiliu; întrucât aspectele legate de tabelele de corespondență și participarea Parlamentului la conferințele internaționale au fost rezolvate între timp (6), |
| --- | --- |

J.

întrucât Conferința președinților a numit o echipă de negocieri pentru a conduce discuțiile cu privire la trei aspecte specifice: includerea tabelelor de corespondență în directivele Uniunii, normele privind participarea Parlamentului la conferințele internaționale și accesul la documentele clasificate deținute de Consiliu; întrucât aspectele legate de tabelele de corespondență și participarea Parlamentului la conferințele internaționale au fost rezolvate între timp (6),

| 1. | consideră că acordul privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune („acordul”) este un instrument indispensabil care permite Parlamentului să-și exercite pe deplin competențele și funcțiile; subliniază că acordul nu aduce atingere reglementărilor privind accesul la documente adoptate în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din TFUE; |
| --- | --- |

1.

consideră că acordul privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune („acordul”) este un instrument indispensabil care permite Parlamentului să-și exercite pe deplin competențele și funcțiile; subliniază că acordul nu aduce atingere reglementărilor privind accesul la documente adoptate în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din TFUE;

| 2. | subliniază faptul că, în timp ce acordul se referă la informațiile clasificate în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune, acordurile internaționale în conformitate cu articolul 218 alineatul (6) TFUE, care nu sunt legate exclusiv de politica externă și de securitate comună (acordurile „mixte”), fac obiectul acordului, inclusiv toate părțile acestora care intră sub incidența politicii externe și de securitate comune; subliniază, în plus, că accesul Parlamentului la toate informațiile clasificate legate exclusiv de politica externă și de securitate comună va fi reglementat în continuare în conformitate cu modalitățile adoptate printr-o decizie ad hoc a Consiliului sau în conformitate cu Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 privind accesul Parlamentului European la informațiile sensibile ale Consiliului în domeniul politicii de securitate și apărare (7) („Acordul interinstituțional din 2002”), până când sunt convenite alte modalități; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că, în timp ce acordul se referă la informațiile clasificate în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune, acordurile internaționale în conformitate cu articolul 218 alineatul (6) TFUE, care nu sunt legate exclusiv de politica externă și de securitate comună (acordurile „mixte”), fac obiectul acordului, inclusiv toate părțile acestora care intră sub incidența politicii externe și de securitate comune; subliniază, în plus, că accesul Parlamentului la toate informațiile clasificate legate exclusiv de politica externă și de securitate comună va fi reglementat în continuare în conformitate cu modalitățile adoptate printr-o decizie ad hoc a Consiliului sau în conformitate cu Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 privind accesul Parlamentului European la informațiile sensibile ale Consiliului în domeniul politicii de securitate și apărare (7) („Acordul interinstituțional din 2002”), până când sunt convenite alte modalități;

| 3. | atrage atenția, în acest context, asupra declarației Parlamentului European și a Consiliului, anexată la acord, care prevede că revizuirea Acordului interinstituțional din 2002 ar trebui să înceapă în cursul anului 2012 și ar trebui să țină seama de experiența câștigată în aplicarea atât a acordului, cât și a acordului interinstituțional din 2002; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția, în acest context, asupra declarației Parlamentului European și a Consiliului, anexată la acord, care prevede că revizuirea Acordului interinstituțional din 2002 ar trebui să înceapă în cursul anului 2012 și ar trebui să țină seama de experiența câștigată în aplicarea atât a acordului, cât și a acordului interinstituțional din 2002;

| 4. | regretă faptul că, în ceea ce privește accesul la informațiile clasificate privind politica externă și de securitate comună, în Acordul interinstituțional din 2002 nu au putut fi stabilite alte criterii mai exacte decât deciziile „ad hoc”; prin urmare, consideră că este de maximă importanță ca Parlamentul European și Consiliul să inițieze negocierile în vederea modificării Acordului interinstituțional din 2002, cu scopul de a-l adapta la reformele survenite ulterior, precum și la circumstanțele actuale; |
| --- | --- |

4.

regretă faptul că, în ceea ce privește accesul la informațiile clasificate privind politica externă și de securitate comună, în Acordul interinstituțional din 2002 nu au putut fi stabilite alte criterii mai exacte decât deciziile „ad hoc”; prin urmare, consideră că este de maximă importanță ca Parlamentul European și Consiliul să inițieze negocierile în vederea modificării Acordului interinstituțional din 2002, cu scopul de a-l adapta la reformele survenite ulterior, precum și la circumstanțele actuale;

| 5. | salută declarația cu privire la clasificarea documentelor, anexată la acord; regretă, cu toate acestea, că, spre deosebire de Acordul-cadru dintre Comisie și Parlament, acordul nu prevede o procedură detaliată care să fie urmată în caz de dubii cu privire la caracterul confidențial al unei informații sau la nivelul său adecvat de clasificare; |
| --- | --- |

5.

salută declarația cu privire la clasificarea documentelor, anexată la acord; regretă, cu toate acestea, că, spre deosebire de Acordul-cadru dintre Comisie și Parlament, acordul nu prevede o procedură detaliată care să fie urmată în caz de dubii cu privire la caracterul confidențial al unei informații sau la nivelul său adecvat de clasificare;

| 6. | salută, în special, următoarele aspecte ale acordului:






  — | diferențierea în prelucrarea și stocarea documentelor, în funcție de nivelul de clasificare; |
| --- | --- | --- |

6.

salută, în special, următoarele aspecte ale acordului:

—

diferențierea în prelucrarea și stocarea documentelor, în funcție de nivelul de clasificare;

| — | diferențierea în ceea ce privește procedurile privind autorizarea de securitate a deputaților și a personalului, în funcție de nivelul de clasificare, pe baza cărora deputații nu vor avea nevoie de nicio autorizare de securitate pentru documentele clasificate sub nivelul „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” sau echivalent, la fel ca în cazul acordului-cadru dintre Parlamentul European și Comisie, menționat anterior; |
| --- | --- |

—

diferențierea în ceea ce privește procedurile privind autorizarea de securitate a deputaților și a personalului, în funcție de nivelul de clasificare, pe baza cărora deputații nu vor avea nevoie de nicio autorizare de securitate pentru documentele clasificate sub nivelul „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” sau echivalent, la fel ca în cazul acordului-cadru dintre Parlamentul European și Comisie, menționat anterior;

| — | includerea documentelor clasificate la nivelul „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” sau echivalent în sfera de aplicare a acordului, la fel ca în cazul acordului-cadru dintre Parlamentul European și Comisie, menționat anterior; |
| --- | --- |

—

includerea documentelor clasificate la nivelul „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” sau echivalent în sfera de aplicare a acordului, la fel ca în cazul acordului-cadru dintre Parlamentul European și Comisie, menționat anterior;

| — | faptul că accesul la documente, acolo unde este cazul, poate fi, de asemenea, acordat raportorilor, raportorilor alternativi sau tuturor membrilor comisiei/comisiilor relevante sau unor membri ai acesteia/acestora; |
| --- | --- |

—

faptul că accesul la documente, acolo unde este cazul, poate fi, de asemenea, acordat raportorilor, raportorilor alternativi sau tuturor membrilor comisiei/comisiilor relevante sau unor membri ai acesteia/acestora;

| — | dispozițiile privind cooperarea strânsă dintre Parlamentul și Consiliu pentru a asigura niveluri echivalente de protecție a documentelor clasificate; |
| --- | --- |

—

dispozițiile privind cooperarea strânsă dintre Parlamentul și Consiliu pentru a asigura niveluri echivalente de protecție a documentelor clasificate;

| 7. | invită Biroul, în conformitate cu articolul 23 alineatul (12) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, să-și adapteze decizia din 6 iunie 2011 menționată anterior, pentru a ține seama de acord; |
| --- | --- |

7.

invită Biroul, în conformitate cu articolul 23 alineatul (12) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, să-și adapteze decizia din 6 iunie 2011 menționată anterior, pentru a ține seama de acord;

| 8. | aprobă încheierea acordului, în forma anexată mai jos, și decide să o anexeze la Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

8.

aprobă încheierea acordului, în forma anexată mai jos, și decide să o anexeze la Regulamentul de procedură;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul împreună cu Președintele Consiliului; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a semna acordul împreună cu Președintele Consiliului;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei spre informare. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei spre informare.

---

(1)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0378.

(3)  A se vedea, de asemenea, în acest sens poziția Parlamentului din 15 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (reformare) (P7_TA(2011)0580) și rezoluția sa menționată mai sus din 14 septembrie 2011 referitoare la accesul public la documente [articolul 104 alineatul (4)] pentru anii 2009-2010.

(4)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(5)  JO C 190, 30.6.2011, p. 2.

(6)  Pentru tabelele de corespondență, a se vedea Declarația politică comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind documentele explicative anexate la Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională și referitoare la conținutul protecției acordate (reformare) (P7_TA(2011)0469);

(7)  JO C 298, 30.11.2002, p. 1.

---

Joi, 13 septembrie 2012ANEXĂ

ACORD INTERINSTITUȚIONAL

între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL,

întrucât:

| (1) | Articolul 14 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) dispune că Parlamentul European exercită, împreună cu Consiliul, funcțiile legislativă și bugetară și că exercită funcții de control politic și consultative, în conformitate cu tratatele. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 14 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) dispune că Parlamentul European exercită, împreună cu Consiliul, funcțiile legislativă și bugetară și că exercită funcții de control politic și consultative, în conformitate cu tratatele.

| (2) | Articolul 13 alineatul (2) din TUE dispune că fiecare instituție acționează în limitele atribuțiilor care îi sunt conferite prin tratate, în conformitate cu procedurile, condițiile și scopurile prevăzute de acestea. Dispoziția menționată prevede că instituțiile trebuie să coopereze unele cu altele în mod loial. Articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) dispune că Parlamentul European și Consiliul, între altele, organizează condițiile cooperării lor și că, în acest scop, acestea pot, cu respectarea tratatelor, să încheie acorduri interinstituționale care pot avea un caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 13 alineatul (2) din TUE dispune că fiecare instituție acționează în limitele atribuțiilor care îi sunt conferite prin tratate, în conformitate cu procedurile, condițiile și scopurile prevăzute de acestea. Dispoziția menționată prevede că instituțiile trebuie să coopereze unele cu altele în mod loial. Articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) dispune că Parlamentul European și Consiliul, între altele, organizează condițiile cooperării lor și că, în acest scop, acestea pot, cu respectarea tratatelor, să încheie acorduri interinstituționale care pot avea un caracter obligatoriu.

| (3) | Tratatele și, după caz, alte dispoziții relevante prevăd că în contextul unei proceduri legislative speciale sau în cadrul altor proceduri decizionale, Consiliul consultă sau obține aprobarea Parlamentului European înainte de adoptarea unui act juridic. Tratatele dispun, de asemenea, în anumite cazuri, că Parlamentul European trebuie să fie informat în legătură cu progresele sau rezultatele unei proceduri date sau să fie implicat în evaluarea sau în controlul anumitor agenții ale Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Tratatele și, după caz, alte dispoziții relevante prevăd că în contextul unei proceduri legislative speciale sau în cadrul altor proceduri decizionale, Consiliul consultă sau obține aprobarea Parlamentului European înainte de adoptarea unui act juridic. Tratatele dispun, de asemenea, în anumite cazuri, că Parlamentul European trebuie să fie informat în legătură cu progresele sau rezultatele unei proceduri date sau să fie implicat în evaluarea sau în controlul anumitor agenții ale Uniunii.

| (4) | În special, articolul 218 alineatul (6) din TFUE dispune că, cu excepția cazului în care acordul se referă exclusiv la politica externă și de securitate comună, Consiliul adoptă decizia privind încheierea acordurilor în cauză după aprobarea sau după consultarea Parlamentului European; toate aceste acorduri internaționale care nu sunt legate în mod exclusiv de politica externă și de securitate comună intră, prin urmare, sub incidența prezentului acord interinstituțional. |
| --- | --- |

(4)

În special, articolul 218 alineatul (6) din TFUE dispune că, cu excepția cazului în care acordul se referă exclusiv la politica externă și de securitate comună, Consiliul adoptă decizia privind încheierea acordurilor în cauză după aprobarea sau după consultarea Parlamentului European; toate aceste acorduri internaționale care nu sunt legate în mod exclusiv de politica externă și de securitate comună intră, prin urmare, sub incidența prezentului acord interinstituțional.

| (5) | Articolul 218 alineatul (10) din TFUE prevede că Parlamentul European este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii; dispoziția menționată se aplică și acordurilor privind domeniul politicii externe și de securitate comune. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 218 alineatul (10) din TFUE prevede că Parlamentul European este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii; dispoziția menționată se aplică și acordurilor privind domeniul politicii externe și de securitate comune.

| (6) | În cazurile în care punerea în aplicare a tratatelor și, după caz, a altor dispoziții relevante ar necesita accesul Parlamentului European la informații clasificate deținute de Consiliu, ar trebui ca Parlamentul European și Consiliu să convină asupra unor modalități adecvate care să reglementeze un astfel de acces. |
| --- | --- |

(6)

În cazurile în care punerea în aplicare a tratatelor și, după caz, a altor dispoziții relevante ar necesita accesul Parlamentului European la informații clasificate deținute de Consiliu, ar trebui ca Parlamentul European și Consiliu să convină asupra unor modalități adecvate care să reglementeze un astfel de acces.

| (7) | În cazul în care Consiliul hotărăște să acorde Parlamentului European accesul la informații clasificate deținute de Consiliu în domeniul politicii externe și de securitate comune, acesta fie ia hotărâri ad hoc în acest sens, fie utilizează Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 între Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informațiile sensibile ale Consiliului în domeniul politicii de securitate și de apărare (1) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002”), după caz. |
| --- | --- |

(7)

În cazul în care Consiliul hotărăște să acorde Parlamentului European accesul la informații clasificate deținute de Consiliu în domeniul politicii externe și de securitate comune, acesta fie ia hotărâri ad hoc în acest sens, fie utilizează Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 între Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informațiile sensibile ale Consiliului în domeniul politicii de securitate și de apărare (1) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002”), după caz.

| (8) | Declarația Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică (2), formulată cu ocazia adoptării Deciziei 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (3), afirmă că Înaltul Reprezentant va revizui și va propune, după caz, adaptarea dispozițiilor existente privind accesul deputaților în Parlamentul European la documentele și informațiile clasificate din domeniul politicii de securitate și apărare (și anume Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002). |
| --- | --- |

(8)

Declarația Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică (2), formulată cu ocazia adoptării Deciziei 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (3), afirmă că Înaltul Reprezentant va revizui și va propune, după caz, adaptarea dispozițiilor existente privind accesul deputaților în Parlamentul European la documentele și informațiile clasificate din domeniul politicii de securitate și apărare (și anume Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002).

| (9) | Este important ca Parlamentul European să fie asociat la principiile, standardele și normele pentru protecția informațiilor clasificate necesare pentru protejarea intereselor Uniunii și ale statelor membre. Mai mult, Parlamentul European va fi în măsură să ofere informații clasificate Consiliului. |
| --- | --- |

(9)

Este important ca Parlamentul European să fie asociat la principiile, standardele și normele pentru protecția informațiilor clasificate necesare pentru protejarea intereselor Uniunii și ale statelor membre. Mai mult, Parlamentul European va fi în măsură să ofere informații clasificate Consiliului.

| (10) | La 31 martie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/292/EU privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (4) (denumită în continuare „normele de securitate ale Consiliului”). |
| --- | --- |

(10)

La 31 martie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/292/EU privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (4) (denumită în continuare „normele de securitate ale Consiliului”).

| (11) | La 6 iunie 2011, Biroul Parlamentului European a adoptat Decizia referitoare la normele de reglementare a tratamentului informațiilor confidențiale de către Parlamentul European (5) (denumită în continuare „normele de securitate ale Parlamentului European”). |
| --- | --- |

(11)

La 6 iunie 2011, Biroul Parlamentului European a adoptat Decizia referitoare la normele de reglementare a tratamentului informațiilor confidențiale de către Parlamentul European (5) (denumită în continuare „normele de securitate ale Parlamentului European”).

| (12) | Normele de securitate ale instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii ar trebui împreună să constituie un cadru general cuprinzător și coerent în cadrul Uniunii Europene pentru protecția informațiilor clasificate și ar trebui să asigure echivalența unor principii de bază și a unor standarde minime. Principiile de bază și standardele minime prevăzute de normele de securitate ale Parlamentului European și normele de securitate ale Consiliului ar trebui, în consecință, să fie echivalente. |
| --- | --- |

(12)

Normele de securitate ale instituțiilor, organismelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii ar trebui împreună să constituie un cadru general cuprinzător și coerent în cadrul Uniunii Europene pentru protecția informațiilor clasificate și ar trebui să asigure echivalența unor principii de bază și a unor standarde minime. Principiile de bază și standardele minime prevăzute de normele de securitate ale Parlamentului European și normele de securitate ale Consiliului ar trebui, în consecință, să fie echivalente.

| (13) | Nivelul de protecție asigurat informațiilor clasificate în temeiul normelor de securitate ale Parlamentului European ar trebui să fie echivalent cu cel asigurat informațiilor clasificate în temeiul normelor de securitate ale Consiliului. |
| --- | --- |

(13)

Nivelul de protecție asigurat informațiilor clasificate în temeiul normelor de securitate ale Parlamentului European ar trebui să fie echivalent cu cel asigurat informațiilor clasificate în temeiul normelor de securitate ale Consiliului.

| (14) | Serviciile relevante ale Secretariatului Parlamentului European și ale Secretariatului General al Consiliului vor coopera îndeaproape pentru a se asigura că, în ambele instituții, sunt aplicate niveluri echivalente de protecție informațiilor clasificate. |
| --- | --- |

(14)

Serviciile relevante ale Secretariatului Parlamentului European și ale Secretariatului General al Consiliului vor coopera îndeaproape pentru a se asigura că, în ambele instituții, sunt aplicate niveluri echivalente de protecție informațiilor clasificate.

| (15) | Prezentul acord nu aduce atingere normelor existente și viitoare privind accesul la documente adoptate în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din TFUE; normelor privind protecția datelor cu caracter personal adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din TFUE; normelor privind dreptul de anchetă al Parlamentului European adoptate în conformitate cu articolul 226 al treilea paragraf din TFUE; și dispozițiilor relevante referitoare la Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

(15)

Prezentul acord nu aduce atingere normelor existente și viitoare privind accesul la documente adoptate în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din TFUE; normelor privind protecția datelor cu caracter personal adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din TFUE; normelor privind dreptul de anchetă al Parlamentului European adoptate în conformitate cu articolul 226 al treilea paragraf din TFUE; și dispozițiilor relevante referitoare la Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF),

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Scopul și domeniul de aplicare

Prezentul acord stabilește modalitățile care guvernează transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu, în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune, care sunt relevante pentru exercitarea de către Parlamentul European a competențelor și a funcțiilor sale. Acesta privește toate aceste chestiuni, și anume:

| (a) | propunerile supuse unei proceduri legislative speciale sau unei alte proceduri decizionale în care Parlamentul European trebuie consultat sau este solicitat să își exprime aprobarea; |
| --- | --- |

(a)

propunerile supuse unei proceduri legislative speciale sau unei alte proceduri decizionale în care Parlamentul European trebuie consultat sau este solicitat să își exprime aprobarea;

| (b) | acordurile internaționale cu privire la care Parlamentul European trebuie consultat sau este solicitat să își exprime aprobarea, în temeiul articolului 218 alineatul (6) din TFUE; |
| --- | --- |

(b)

acordurile internaționale cu privire la care Parlamentul European trebuie consultat sau este solicitat să își exprime aprobarea, în temeiul articolului 218 alineatul (6) din TFUE;

| (c) | directivele de negociere pentru acordurile internaționale menționate la litera (b); |
| --- | --- |

(c)

directivele de negociere pentru acordurile internaționale menționate la litera (b);

| (d) | activitățile, rapoartele de evaluare sau alte documente cu privire la care Parlamentul European trebuie informat; și |
| --- | --- |

(d)

activitățile, rapoartele de evaluare sau alte documente cu privire la care Parlamentul European trebuie informat; și

| (e) | documentele referitoare la activitățile acelor agenții ale Uniunii în evaluarea sau controlul cărora Parlamentul European trebuie implicat. |
| --- | --- |

(e)

documentele referitoare la activitățile acelor agenții ale Uniunii în evaluarea sau controlul cărora Parlamentul European trebuie implicat.

Articolul 2

Definiția „informațiilor clasificate”

În sensul prezentului acord, „informații clasificate” înseamnă oricare sau toate dintre următoarele:

| (a) | „informații UE clasificate” (IUEC), astfel cum sunt definite în normele de securitate ale Parlamentului European și în normele de securitate ale Consiliului și pe care figurează unul dintre următoarele marcaje ale clasificării de securitate:






  — | RESTREINT UE/EU RESTRICTED; |
| --- | --- | --- |

(a)

„informații UE clasificate” (IUEC), astfel cum sunt definite în normele de securitate ale Parlamentului European și în normele de securitate ale Consiliului și pe care figurează unul dintre următoarele marcaje ale clasificării de securitate:

—

RESTREINT UE/EU RESTRICTED;

| — | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL; |
| --- | --- |

—

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL;

| — | SECRET UE/EU SECRET; |
| --- | --- |

—

SECRET UE/EU SECRET;

| — | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET; |
| --- | --- |

—

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET;

| (b) | informațiile clasificate furnizate Consiliului de către statele membre și pe care figurează un marcaj al clasificării de securitate național echivalent cu unul dintre marcajele clasificării de securitate utilizate pentru IUEC, enumerate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

informațiile clasificate furnizate Consiliului de către statele membre și pe care figurează un marcaj al clasificării de securitate național echivalent cu unul dintre marcajele clasificării de securitate utilizate pentru IUEC, enumerate la litera (a);

| (c) | informațiile clasificate furnizate Uniunii Europene de state terțe sau de organizații internaționale, care poartă un marcaj al clasificării de securitate echivalent cu unul dintre marcajele clasificării de securitate utilizate pentru IUEC, enumerate la litera (a), astfel cum prevăd acordurile privind securitatea informațiilor sau acordurile administrative relevante. |
| --- | --- |

(c)

informațiile clasificate furnizate Uniunii Europene de state terțe sau de organizații internaționale, care poartă un marcaj al clasificării de securitate echivalent cu unul dintre marcajele clasificării de securitate utilizate pentru IUEC, enumerate la litera (a), astfel cum prevăd acordurile privind securitatea informațiilor sau acordurile administrative relevante.

Articolul 3

Protecția informațiilor clasificate

(1)   Parlamentul European protejează, în conformitate cu normele sale de securitate și cu prezentul acord, orice informație clasificată furnizată lui de Consiliu.

(2)   Având în vedere că trebuie menținută echivalența între principiile de bază și standardele minime pentru protecția informațiilor clasificate stabilite de Parlamentul European și de Consiliu în normele lor respective de securitate, Parlamentul European se asigură că măsurile de securitate aplicate în sediile sale asigură un nivel de protecție a informațiilor clasificate echivalent cu cel asigurat acestor informații în sediile Consiliului. Serviciile relevante ale Parlamentului European și ale Consiliului cooperează îndeaproape în acest sens.

(3)   Parlamentul European ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că informațiile clasificate primite de la Consiliu:

| (a) | nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele pentru care a fost acordat accesul; |
| --- | --- |

(a)

nu sunt utilizate în alte scopuri decât cele pentru care a fost acordat accesul;

| (b) | nu sunt divulgate altor persoane decât cele cărora le-a fost acordat accesul în conformitate cu articolele 4 și 5 sau nu sunt făcute publice; |
| --- | --- |

(b)

nu sunt divulgate altor persoane decât cele cărora le-a fost acordat accesul în conformitate cu articolele 4 și 5 sau nu sunt făcute publice;

| (c) | nu sunt transmise altor instituții, organisme, oficii sau agenții ale Uniunii sau statelor membre, statelor terțe sau organizațiilor internaționale fără consimțământul scris prealabil al Consiliului. |
| --- | --- |

(c)

nu sunt transmise altor instituții, organisme, oficii sau agenții ale Uniunii sau statelor membre, statelor terțe sau organizațiilor internaționale fără consimțământul scris prealabil al Consiliului.

(4)   Consiliul poate acorda Parlamentului European accesul la informații clasificate emise de alte instituții, organisme, oficii sau agenții ale Uniunii sau de statele membre, statele terțe sau organizațiile internaționale numai cu consimțământul scris prealabil al emitentului.

Articolul 4

Securitatea personalului

(1)   Accesul la informații clasificate este acordat deputaților din Parlamentul European în conformitate cu articolul 5 alineatul (4).

(2)   În cazul în care informațiile vizate sunt clasificate la nivelul CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET sau TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET sau unul echivalent, accesul poate fi acordat doar deputaților din Parlamentul European autorizați de Președintele Parlamentului European:

| (a) | care dețin certificatul de securitate în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European; sau |
| --- | --- |

(a)

care dețin certificatul de securitate în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European; sau

| (b) | pentru care a fost întocmită o notificare de către o autoritate națională competentă conform căreia aceștia sunt autorizați în mod corespunzător prin natura funcțiilor deținute în conformitate cu actele cu putere de lege și dispozițiile administrative naționale. |
| --- | --- |

(b)

pentru care a fost întocmită o notificare de către o autoritate națională competentă conform căreia aceștia sunt autorizați în mod corespunzător prin natura funcțiilor deținute în conformitate cu actele cu putere de lege și dispozițiile administrative naționale.

Prin derogare de la primul paragraf, în cazul în care informațiile vizate sunt clasificate la nivelul CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL sau echivalent, accesul poate fi acordat și deputaților din Parlamentul European stabiliți în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) care au semnat o declarație solemnă de nedivulgare în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European. Consiliul este informat de numele deputaților din Parlamentul European cărora li s-a acordat accesul în temeiul prezentului paragraf.

(3)   Înainte de a li se acorda accesul la informații clasificate, deputații din Parlamentul European sunt informați și iau la cunoștință responsabilitățile care le revin cu privire la protejarea acestor informații, în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European și la modalitățile de a asigura această protecție.

(4)   Accesul la informații clasificate este acordat numai acelor funcționari ai Parlamentului European și altor angajați ai Parlamentului care lucrează pentru grupuri politice care:

| (a) | au fost desemnați în prealabil ca având o nevoie de a cunoaște de organul parlamentar/titularul de mandat relevant în conformitate cu articolul 5 alineatul (4); |
| --- | --- |

(a)

au fost desemnați în prealabil ca având o nevoie de a cunoaște de organul parlamentar/titularul de mandat relevant în conformitate cu articolul 5 alineatul (4);

| (b) | dețin certificatul de securitate de nivel corespunzător în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European în cazul în care informațiile sunt clasificate la nivelul CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET sau TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, sau unul echivalent; și |
| --- | --- |

(b)

dețin certificatul de securitate de nivel corespunzător în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European în cazul în care informațiile sunt clasificate la nivelul CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET sau TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, sau unul echivalent; și

| (c) | au fost informați și au primit instrucțiuni scrise cu privire la responsabilitățile care le revin pentru protecția acestor informații, precum și la modalitățile de a asigura această protecție, și care au semnat o declarație prin care recunosc primirea respectivelor instrucțiuni și prin care se obligă să le respecte în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European. |
| --- | --- |

(c)

au fost informați și au primit instrucțiuni scrise cu privire la responsabilitățile care le revin pentru protecția acestor informații, precum și la modalitățile de a asigura această protecție, și care au semnat o declarație prin care recunosc primirea respectivelor instrucțiuni și prin care se obligă să le respecte în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European.

Articolul 5

Procedura de acces la informații clasificate

(1)   Consiliul furnizează Parlamentului European informațiile clasificate menționate la articolul 1 în cazul în care are o astfel de obligație legală în temeiul tratatelor sau al actelor juridice adoptate în baza tratatelor. Organele parlamentare sau titularii de mandat menționați la alineatul (3) pot, de asemenea, prezenta o solicitare scrisă pentru astfel de informații.

(2)   În alte cazuri, Consiliul poate furniza Parlamentului European informațiile clasificate menționate la articolul 1 fie din proprie inițiativă, fie la solicitarea scrisă transmisă de unul dintre organele parlamentare sau titularii de mandat menționați la alineatul (3).

(3)   Următoarele organe parlamentare sau titulari de mandat pot prezenta solicitări scrise Consiliului:

| (a) | președintele; |
| --- | --- |

(a)

președintele;

| (b) | Conferința președinților; |
| --- | --- |

(b)

Conferința președinților;

| (c) | Biroul; |
| --- | --- |

(c)

Biroul;

| (d) | președintele comisiei vizate (președinții comisiilor vizate); |
| --- | --- |

(d)

președintele comisiei vizate (președinții comisiilor vizate);

| (e) | raportorul vizat (raportorii vizați). |
| --- | --- |

(e)

raportorul vizat (raportorii vizați).

Solicitările din partea altor deputați din Parlamentul European sunt prezentate prin intermediul unuia dintre organele parlamentare sau titularii de mandat menționați la primul paragraf.

Consiliul răspunde acestor solicitări fără întârziere.

(4)   În cazul în care Consiliul are o obligație legală în acest sens sau a decis să acorde Parlamentului European accesul la informații clasificate, acesta stabilește în scris următoarele, înaintea transmiterii informațiilor respective, împreună cu organul sau titularul funcției relevante, astfel cum sunt enumerați la alineatul (3):

| (a) | dacă accesul poate fi acordat unuia sau mai multora dintre următorii:






  (i) | președintele; |
| --- | --- | --- |

(a)

dacă accesul poate fi acordat unuia sau mai multora dintre următorii:

(i)

președintele;

| (ii) | Conferința președinților; |
| --- | --- |

(ii)

Conferința președinților;

| (iii) | Biroul; |
| --- | --- |

(iii)

Biroul;

| (iv) | președintele comisiei vizate (președinții comisiilor vizate); |
| --- | --- |

(iv)

președintele comisiei vizate (președinții comisiilor vizate);

| (v) | raportorul vizat (raportorii vizați); |
| --- | --- |

(v)

raportorul vizat (raportorii vizați);

| (vi) | toți sau anumiți membri ai comisiei (comisiilor) vizate; și |
| --- | --- |

(vi)

toți sau anumiți membri ai comisiei (comisiilor) vizate; și

| (b) | orice modalitate specifică de prelucrare pentru protecția acestor informații. |
| --- | --- |

(b)

orice modalitate specifică de prelucrare pentru protecția acestor informații.

Articolul 6

Înregistrarea, stocarea, consultarea și discutarea informațiilor clasificate în cadrul Parlamentului European

(1)   Informațiile clasificate furnizate de Consiliu Parlamentului European, în cazul în care sunt clasificate la nivelul CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET sau TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET sau unul echivalent:

| (a) | sunt înregistrate din motive de securitate pentru a le consemna ciclul de viață și a le asigura trasabilitatea în orice moment; |
| --- | --- |

(a)

sunt înregistrate din motive de securitate pentru a le consemna ciclul de viață și a le asigura trasabilitatea în orice moment;

| (b) | sunt stocate într-o zonă de siguranță care întrunește standardele minime de securitate fizică stabilite de normele de securitate ale Consiliului și de normele de securitate ale Parlamentului European, care sunt echivalente; și |
| --- | --- |

(b)

sunt stocate într-o zonă de siguranță care întrunește standardele minime de securitate fizică stabilite de normele de securitate ale Consiliului și de normele de securitate ale Parlamentului European, care sunt echivalente; și

| (c) | pot fi consultate de deputați ai Parlamentului European, funcționari ai Parlamentului European și alți angajați relevanți ai Parlamentului care lucrează pentru grupuri politice menționați la articolul 4 alineatul (4) și la articolul 5 alineatul (4) numai într-o cameră de lectură securizată din clădirile Parlamentului European. În acest caz, se aplică următoarele condiții:






  (i) | informațiile nu se copie în niciun fel, cum ar fi prin fotocopiere sau fotografiere; |
| --- | --- | --- |

(c)

pot fi consultate de deputați ai Parlamentului European, funcționari ai Parlamentului European și alți angajați relevanți ai Parlamentului care lucrează pentru grupuri politice menționați la articolul 4 alineatul (4) și la articolul 5 alineatul (4) numai într-o cameră de lectură securizată din clădirile Parlamentului European. În acest caz, se aplică următoarele condiții:

(i)

informațiile nu se copie în niciun fel, cum ar fi prin fotocopiere sau fotografiere;

| (ii) | nu se iau notițe; și |
| --- | --- |

(ii)

nu se iau notițe; și

| (iii) | nu se pot introduce în sală dispozitive de comunicații electronice. |
| --- | --- |

(iii)

nu se pot introduce în sală dispozitive de comunicații electronice.

(2)   Informațiile clasificate furnizate de Consiliu Parlamentului European, în cazul în care sunt clasificate la nivelul RESTREINT UE/EU RESTRICTED sau echivalent, sunt prelucrate și stocate în conformitate cu normele de securitate ale Parlamentului European, care oferă un nivel de protecție pentru aceste informații clasificate echivalent celui oferit de Consiliu.

Prin derogare de la primul paragraf, informațiile clasificate la nivelul RESTREINT UE/EU RESTRICTED sau echivalent se prelucrează și se stochează în conformitate cu alineatul (1) pentru o perioadă de 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului acord. Accesul la aceste informații clasificate este reglementat de articolul 4 alineatul (4) literele (a) și (c) și de articolul 5 alineatul (4).

(3)   Informațiile clasificate pot fi manipulate numai prin sisteme de comunicații și de informații care au fost acreditate sau aprobate în mod corespunzător în conformitate cu standarde echivalente celor stabilite de normele de securitate ale Consiliului.

(4)   Informațiile clasificate furnizate verbal destinatarilor din Parlamentul European se supun aceluiași nivel de protecție a informațiilor clasificate ca cel pentru informațiile furnizate în scris.

(5)   Fără a aduce atingere alineatului (1) litera (c) de la prezentul articol, informațiile clasificate până la nivelul CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL sau echivalent furnizate de Consiliu Parlamentului European pot fi discutate în cadrul reuniunilor desfășurate in camera și la care participă doar deputații Parlamentului European și acei funcționari ai Parlamentului European și alți angajați ai Parlamentului care lucrează pentru un grup politic care au primit acces la informații în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) și articolul 5 alineatul (4). Se aplică următoarele condiții:

| — | documentele se distribuie la începutul reuniunii și se strâng din nou la final; |
| --- | --- |

—

documentele se distribuie la începutul reuniunii și se strâng din nou la final;

| — | documentele nu se copie în niciun fel, cum ar fi prin fotocopiere sau fotografiere; |
| --- | --- |

—

documentele nu se copie în niciun fel, cum ar fi prin fotocopiere sau fotografiere;

| — | nu se iau notițe; |
| --- | --- |

—

nu se iau notițe;

| — | nu se pot introduce în sală dispozitive de comunicații electronice; și |
| --- | --- |

—

nu se pot introduce în sală dispozitive de comunicații electronice; și

| — | procesul-verbal al reuniunii nu menționează discuțiile privind aspectele care implică informații clasificate. |
| --- | --- |

—

procesul-verbal al reuniunii nu menționează discuțiile privind aspectele care implică informații clasificate.

(6)   În cazul în care sunt necesare reuniuni pentru discutarea informațiilor clasificate la nivelul SECRET UE/EU SECRET sau TRES SECRET UE/EU TOP SECRET sau echivalent, sunt convenite modalități specifice pentru fiecare caz în parte între Parlamentul European și Consiliu.

Articolul 7

Încălcarea securității, pierderea sau compromiterea informațiilor clasificate

(1)   În cazul unei pierderi sau al unei compromiteri dovedite sau prezumate a unor informații clasificate furnizate de Consiliu, Secretarul General al Parlamentului European îl informează imediat pe Secretarul General al Consiliului cu privire la aceasta. Secretarul General al Parlamentului European desfășoară o anchetă și îl informează pe Secretarul General al Consiliului în legătură cu rezultatele anchetei și cu măsurile luate pentru prevenirea repetării incidentului. În cazul în care este vizat un deputat din Parlamentul European, Președintele Parlamentului European acționează împreună cu Secretarul General al Parlamentului European.

(2)   Orice deputat din Parlamentul European răspunzător pentru încălcarea dispozițiilor prevăzute de normele de securitate ale Parlamentului European sau de prezentul acord poate fi supus măsurilor și sancțiunilor în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și articolele 152-154 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European.

(3)   Orice funcționar al Parlamentului European sau alt angajat al Parlamentului care lucrează pentru un grup politic răspunzător pentru încălcarea dispozițiilor prevăzute de normele de securitate ale Parlamentului European sau de prezentul acord poate fi supus sancțiunilor prevăzute de Statutul funcționarilor sau de Regimul aplicabil altor agenți ai Uniunii Europene, prevăzute în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (6).

(4)   Persoanele răspunzătoare pentru compromiterea sau pierderea de informații clasificate sunt pasibile de acțiuni disciplinare și/sau în justiție, în conformitate cu legile, normele și dispozițiile administrative aplicabile.

Articolul 8

Dispoziții finale

(1)   Parlamentul European și Consiliul iau, fiecare în domeniul său de competență, măsurile necesare pentru a asigura aplicarea prezentului acord. Acestea cooperează în acest sens, în special prin organizarea de vizite de monitorizare a punerii în aplicare a aspectelor tehnice de securitate din prezentul acord.

(2)   Serviciile relevante ale Secretariatului Parlamentului European și ale Secretariatului General al Consiliului se consultă reciproc înainte ca oricare dintre aceste instituții să își modifice normele respective de securitate, pentru a se asigura că este menținută echivalența principiilor de bază și a standardelor minime de protecție a informațiilor clasificate.

(3)   Informațiile clasificate sunt furnizate Parlamentului European în temeiul prezentului acord odată ce Consiliul, împreună cu Parlamentul European, a stabilit că a fost îndeplinită echivalența între principiile de bază și standardele minime de protecție a informațiilor clasificate în cadrul normelor de securitate ale Parlamentului European și ale Consiliului, pe de o parte, și între nivelul de protecție asigurată informațiilor clasificate în sediile Parlamentului European și ale Consiliului, pe de altă parte.

(4)   Prezentul acord poate fi revizuit, la cererea oricăreia dintre cele două instituții, din perspectiva experiențelor înregistrate cu ocazia punerii sale în aplicare.

(5)   Prezentul acord intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Încheiat la ... la ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

DECLARAȚII

(a)   Declarație a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la articolul 8 alineatul (3)

Parlamentul European și Consiliul vor coopera pentru a se asigura că stabilirea menționată la articolul 8 alineatul (3) din Acordul Interinstituțional din ... (7) dintre Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune poate avea loc până la data de intrare în vigoare a Acordului menționat.

(b)   Declarație a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la clasificarea documentelor

Parlamentul European și Consiliul reamintesc că subclasificarea sau supraclasificarea documentelor subminează credibilitatea normelor de securitate.

Consiliul va continua să se asigure că este aplicat nivelul corect de clasificare informațiilor apărute în cadrul Consiliului în conformitate cu normele sale de securitate. Consiliul va examina nivelul de clasificare al oricărui document înainte de a îl transmite Parlamentului European, îndeosebi pentru a verifica dacă nivelul respectiv de clasificare este în continuare corespunzător.

Parlamentul European va proteja orice informație clasificată pe care o primește într-un mod corespunzător nivelului său de clasificare. În cazul în care acesta solicită scăderea nivelului de clasificare sau declasificarea unui document clasificat furnizat de Consiliu, această scădere a nivelului de clasificare sau declasificare se poate face numai cu consimțământul scris prealabil al Consiliului.

(c)   Declarație a Parlamentului European și a Consiliului privind accesul la informații clasificate din domeniul politicii externe și de securitate comune

Reamintind declarația Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică (8), Parlamentul European și Consiliul consideră că o revizuire a Acordului interinstituțional din 20 noiembrie 2002 între Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informațiile sensibile ale Consiliului în domeniul politicii de securitate și de apărare (9) ar trebui să înceapă pe parcursul anului 2012.

Revizuirea se va desfășura cu respectarea rolului specific al Parlamentului European în domeniul politicii externe și de securitate comune, ținând seama de experiența dobândită în punerea în aplicare atât a Acordului Interinstituțional din ... (10) dintre Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune, cât și a Acordului interinstituțional mai sus menționat din 20 noiembrie 2002.

Până la încheierea revizuirii, atunci când Consiliul hotărăște să acorde Parlamentului European accesul la informații clasificate deținute de Consiliu în domeniul politicii externe și de securitate comune, acesta procedează astfel cum este descris la considerentul 7 din Acordul Interinstituțional din ... (10) între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune și în conformitate cu punctul 2 din declarația Înaltului Reprezentant sus-menționată.

Parlamentul European și Consiliul sunt de acord cu privire la faptul că în punerea în aplicare a prezentei declarații se va ține seama în mod corespunzător de natura specifică și de conținutul deosebit de sensibil al informațiilor din domeniul politicii externe și de securitate comune.

(d)   Declarația Consiliului privind documentele neclasificate ale Consiliului

Consiliul confirmă că Acordul interinstituțional din ... (10) între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea către Parlamentul European și prelucrarea de către acesta a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune nu se aplică documentelor neclasificate interne ale Consiliului (și anume cele care poartă mențiunea LIMITÉ).

(e)   Declarația Parlamentului European privind informațiile clasificate deținute de către Comisie

Parlamentul European subliniază faptul că informațiile clasificate care provin de la Comisia Europeană și/sau care sunt transmise Parlamentului European de către Comisia Europeană se transmit și se prelucrează în conformitate cu dispozițiile prevăzute în Acordul-cadru din 20 octombrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (11).

---

(1)  JO C 298, 30.11.2002, p. 1.

1

(2)  JO C 210, 3.8.2010, p. 1.

2

(3)  JO L 201, 3.8.2010, p. 30.

3

(4)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.

4

(5)  JO C 190, 30.6.2011, p. 2.

5

(6)  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

6

(7)  Data semnării acordului interinstituțional.

7

(8)  JO C 210, 3.8.2010, p. 1.

8

(9)  JO C 298, 30.11.2002, p. 1.

9

(10)  Data semnării acordului interinstituțional.

10

(11)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

11

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 11 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/168

---

Marți, 11 septembrie 2012Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca

P7_TA(2012)0304

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD))

2013/C 353 E/26

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0272 – C7–0131/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0272 – C7–0131/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0232/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0232/2012),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a creat instrumentele legislative și bugetare corespunzătoare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în modelele comerciale la nivel mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a creat instrumentele legislative și bugetare corespunzătoare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în modelele comerciale la nivel mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Danemarca a solicitat asistență pentru 981 de lucrători concediați, dintre care 550 de potențiali beneficiari de asistență, din întreprinderea Odense Steel Shipyard, ca beneficiar principal, și din patru întreprinderi furnizoare și producătoare din aval situate în Danemarca, într-o perioadă de referință de patru luni; |
| --- | --- |

D.

întrucât Danemarca a solicitat asistență pentru 981 de lucrători concediați, dintre care 550 de potențiali beneficiari de asistență, din întreprinderea Odense Steel Shipyard, ca beneficiar principal, și din patru întreprinderi furnizoare și producătoare din aval situate în Danemarca, într-o perioadă de referință de patru luni;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Danemarca are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului respectiv; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Danemarca are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului respectiv;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile daneze au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 28 octombrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de Comisie la 6 iunie 2012; îndeamnă Comisia să accelereze procesul de evaluare, în special în cazul cererilor care vizează sectoare în care FEG a fost mobilizat deja cu alte ocazii; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile daneze au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 28 octombrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de Comisie la 6 iunie 2012; îndeamnă Comisia să accelereze procesul de evaluare, în special în cazul cererilor care vizează sectoare în care FEG a fost mobilizat deja cu alte ocazii;

| 3. | observă că pierderile directe suportate de Odense Steel Shipyard și acoperite de cele două cereri privind contribuțiile din partea FEG (cererea de față și cererea EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard (3)) se ridică la aproximativ 2 % din forța de muncă locală, iar dacă se iau în considerare și pierderile indirecte de locuri de muncă, închiderea șantierului naval este percepută ca o criză de proporții pentru economia regiunii; |
| --- | --- |

3.

observă că pierderile directe suportate de Odense Steel Shipyard și acoperite de cele două cereri privind contribuțiile din partea FEG (cererea de față și cererea EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard (3)) se ridică la aproximativ 2 % din forța de muncă locală, iar dacă se iau în considerare și pierderile indirecte de locuri de muncă, închiderea șantierului naval este percepută ca o criză de proporții pentru economia regiunii;

| 4. | ia act de faptul că, în evaluarea lor, autoritățile daneze au precizat că numai 550 din cei 981 de lucrători concediați ar alege să participe la măsuri, restul hotărând fie să se pensioneze, fie să își găsească singuri un nou loc de muncă; invită autoritățile daneze să valorifice pe deplin sprijinul oferit de FEG; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, în evaluarea lor, autoritățile daneze au precizat că numai 550 din cei 981 de lucrători concediați ar alege să participe la măsuri, restul hotărând fie să se pensioneze, fie să își găsească singuri un nou loc de muncă; invită autoritățile daneze să valorifice pe deplin sprijinul oferit de FEG;

| 5. | constată că, potrivit datelor din raportul anual pentru 2010-2011 (4) al Comunității asociațiilor șantierelor navale din Europa (Community of European Shipyards' Associations - CESA), forța de muncă din cadrul șantierelor navale din Europa a scăzut cu 23 % în ultimii trei ani, de la 148 792 de lucrători în 2007 la 114 491 de lucrători în 2010; constată, de asemenea, că asistența din partea FEG a fost deja mobilizată în ultimii trei ani în trei cazuri din sectorul construcțiilor navale (EGF/2010/001 DK/Nordjylland (5), EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan (6) și EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard); |
| --- | --- |

5.

constată că, potrivit datelor din raportul anual pentru 2010-2011 (4) al Comunității asociațiilor șantierelor navale din Europa (Community of European Shipyards' Associations - CESA), forța de muncă din cadrul șantierelor navale din Europa a scăzut cu 23 % în ultimii trei ani, de la 148 792 de lucrători în 2007 la 114 491 de lucrători în 2010; constată, de asemenea, că asistența din partea FEG a fost deja mobilizată în ultimii trei ani în trei cazuri din sectorul construcțiilor navale (EGF/2010/001 DK/Nordjylland (5), EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan (6) și EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard);

| 6. | salută faptul că autoritățile municipale din Odense și Kerteminde, localități afectate puternic de concedierile de la Odense Steel Shipyard, au participat activ la depunerea cererii, ceea ce face parte dintr-o strategie pentru noi oportunități de creștere în regiune, strategie elaborată de un consorțiu de părți interesate de la nivel local, regional și național, în urma anunțului legat de închiderea șantierului naval în 2009; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că autoritățile municipale din Odense și Kerteminde, localități afectate puternic de concedierile de la Odense Steel Shipyard, au participat activ la depunerea cererii, ceea ce face parte dintr-o strategie pentru noi oportunități de creștere în regiune, strategie elaborată de un consorțiu de părți interesate de la nivel local, regional și național, în urma anunțului legat de închiderea șantierului naval în 2009;

| 7. | salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile daneze au decis să demareze implementarea măsurilor înainte de decizia definitivă de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile daneze au decis să demareze implementarea măsurilor înainte de decizia definitivă de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 8. | ia act de faptul că autoritățile daneze propun un pachet coordonat de servicii personalizate relativ scump (sprijin de la FEG în valoare de 11 737 EUR per lucrător); cu toate acestea, salută faptul că pachetul cuprinde măsuri suplimentare și inovatoare față de cele oferite în mod obișnuit de agențiile de ocupare a forței de muncă, fiind și adaptate pentru a ajuta lucrătorii cu un înalt nivel de calificare în condițiile dificile de pe piața muncii; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că autoritățile daneze propun un pachet coordonat de servicii personalizate relativ scump (sprijin de la FEG în valoare de 11 737 EUR per lucrător); cu toate acestea, salută faptul că pachetul cuprinde măsuri suplimentare și inovatoare față de cele oferite în mod obișnuit de agențiile de ocupare a forței de muncă, fiind și adaptate pentru a ajuta lucrătorii cu un înalt nivel de calificare în condițiile dificile de pe piața muncii;

| 9. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu doar la nevoile lucrătorilor concediați, ci și la actualul mediu de afaceri; |
| --- | --- |

9.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu doar la nevoile lucrătorilor concediați, ci și la actualul mediu de afaceri;

| 10. | observă că lucrătorii din grupul vizat au deja un nivel înalt de calificare, dar într-un domeniu în care perspectiva de angajare în viitor nu este promițătoare; măsurile propuse pentru acești lucrători vor fi, așadar, mai costisitoare decât în cazul altor lucrători afectați de concedieri în masă, acest fenomen afectând de obicei persoane cu calificări relativ scăzute; |
| --- | --- |

10.

observă că lucrătorii din grupul vizat au deja un nivel înalt de calificare, dar într-un domeniu în care perspectiva de angajare în viitor nu este promițătoare; măsurile propuse pentru acești lucrători vor fi, așadar, mai costisitoare decât în cazul altor lucrători afectați de concedieri în masă, acest fenomen afectând de obicei persoane cu calificări relativ scăzute;

| 11. | salută faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate oferă, de asemenea, stimulente și cursuri pentru a începe noi afaceri, prevăzute pentru zece lucrători (inclusiv un împrumut de 26 000 EUR pentru înființarea unei firme); |
| --- | --- |

11.

salută faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate oferă, de asemenea, stimulente și cursuri pentru a începe noi afaceri, prevăzute pentru zece lucrători (inclusiv un împrumut de 26 000 EUR pentru înființarea unei firme);

| 12. | salută faptul că un consorțiu de părți interesate de la nivel local, regional și național a analizat și a formulat o strategie pentru noi oportunități de creștere economică în regiunea Odense, pe care se bazează alegerea măsurilor de recalificare prezentate în cerere; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că un consorțiu de părți interesate de la nivel local, regional și național a analizat și a formulat o strategie pentru noi oportunități de creștere economică în regiunea Odense, pe care se bazează alegerea măsurilor de recalificare prezentate în cerere;

| 13. | cu toate acestea, ia act de indemnizația de subzistență propusă, în valoare de 103 EUR pe lucrător pe zi de implicare activă, și că suma prevăzută pentru respectivele indemnizații reprezintă peste o treime din costurile totale ale pachetului; reamintește faptul că sprijinul de la FEG ar trebui alocat în principal în scopul căutării unui loc de muncă și programelor de formare și mai puțin pentru a contribui direct la alocațiile financiare care țin de responsabilitatea statelor membre în temeiul legislației naționale; |
| --- | --- |

13.

cu toate acestea, ia act de indemnizația de subzistență propusă, în valoare de 103 EUR pe lucrător pe zi de implicare activă, și că suma prevăzută pentru respectivele indemnizații reprezintă peste o treime din costurile totale ale pachetului; reamintește faptul că sprijinul de la FEG ar trebui alocat în principal în scopul căutării unui loc de muncă și programelor de formare și mai puțin pentru a contribui direct la alocațiile financiare care țin de responsabilitatea statelor membre în temeiul legislației naționale;

| 14. | salută faptul că se pune accentul pe noi domenii de posibilă creștere și dezvoltare din economia regională, cum ar fi tehnologiile energetice, domeniul roboticii și tehnologiile de ajutor social, ceea ce corespunde atât obiectivelor de la Lisabona referitoare la îmbunătățirea competitivității europene, cât și obiectivelor Strategiei Europa 2020 referitoare la o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

14.

salută faptul că se pune accentul pe noi domenii de posibilă creștere și dezvoltare din economia regională, cum ar fi tehnologiile energetice, domeniul roboticii și tehnologiile de ajutor social, ceea ce corespunde atât obiectivelor de la Lisabona referitoare la îmbunătățirea competitivității europene, cât și obiectivelor Strategiei Europa 2020 referitoare la o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| 15. | salută faptul că sprijinul acordat prin FEG în acest caz este coordonat de un secretariat pentru FEG înființat recent în cadrul primăriei din Odense și salută înființarea unui site de internet special și organizarea planificată a două conferințe care vor promova rezultatul celor două cereri depuse la FEG; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că sprijinul acordat prin FEG în acest caz este coordonat de un secretariat pentru FEG înființat recent în cadrul primăriei din Odense și salută înființarea unui site de internet special și organizarea planificată a două conferințe care vor promova rezultatul celor două cereri depuse la FEG;

| 16. | solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că se va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate pentru FEG; |
| --- | --- |

16.

solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că se va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate pentru FEG;

| 17. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

17.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp care are ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 18. | regretă faptul că, în ciuda câtorva mobilizări ale FEG realizate cu succes de Danemarca, atât pe criterii comerciale, cât și pe criterii legate de criză, Danemarca este una dintre țările care subminează viitorul FEG după 2013, deoarece blochează prelungirea derogării de criză și reduce fondurile financiare acordate Comisiei pentru asistența tehnică în cadrul FEG în 2012; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că, în ciuda câtorva mobilizări ale FEG realizate cu succes de Danemarca, atât pe criterii comerciale, cât și pe criterii legate de criză, Danemarca este una dintre țările care subminează viitorul FEG după 2013, deoarece blochează prelungirea derogării de criză și reduce fondurile financiare acordate Comisiei pentru asistența tehnică în cadrul FEG în 2012;

| 19. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, ar trebui să se garanteze că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații angajați cu contract cu o mână de lucru mai flexibilă, angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, ar trebui să se garanteze că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații angajați cu contract cu o mână de lucru mai flexibilă, angajată pe termen scurt;

| 20. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de la FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

20.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de la FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 21. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG;

| 22. | regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permite, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului, și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură; |
| --- | --- |

22.

regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permite furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permite, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului, și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură;

| 23. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

23.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 195, 27.7.2011, p. 52.

(4)  http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf

(5)  JO L 286, 4.11.2010, p. 18.

(6)  JO L 342, 28.12.2010, p. 19.

---

Marți, 11 septembrie 2012ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/537/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/172

---

Marți, 11 septembrie 2012Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/017 ES/Aragon

P7_TA(2012)0305

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2011/017 ES/Aragón Construction, Spania) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD))

2013/C 353 E/27

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0290 – C7–0150/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0290 – C7–0150/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere procedura de discuții trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura de discuții trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0233/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0233/2012),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a creat instrumentele legislative și bugetare corespunzătoare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în modelele comerciale la nivel mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a creat instrumentele legislative și bugetare corespunzătoare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în modelele comerciale la nivel mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Spania a solicitat asistență pentru 836 de cazuri de disponibilizări, dintre care 320 sunt vizate de cererea de asistență, în 377 de întreprinderi încadrate în diviziunea 41 a NACE Rev. 2 („Construcții de clădiri”) (3) din regiunea de nivel NUTS II Aragón (ES24) din Spania; |
| --- | --- |

D.

întrucât Spania a solicitat asistență pentru 836 de cazuri de disponibilizări, dintre care 320 sunt vizate de cererea de asistență, în 377 de întreprinderi încadrate în diviziunea 41 a NACE Rev. 2 („Construcții de clădiri”) (3) din regiunea de nivel NUTS II Aragón (ES24) din Spania;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului respectiv; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului respectiv;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 28 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisie la 18 iunie 2012; salută faptul că procesul de evaluare și prezentarea de informații suplimentare de către Spania au decurs rapid și cu precizie; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 28 decembrie 2011 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisie la 18 iunie 2012; salută faptul că procesul de evaluare și prezentarea de informații suplimentare de către Spania au decurs rapid și cu precizie;

| 3. | ia act de faptul ca rata șomajului a crescut considerabil în Aragón și că, până la sfârșitul anului 2011, numărul de lucrători înscriși la serviciile publice de ocupare a forței de muncă a fost de aproape 100 000, dintre care 15 % au fost lucrători disponibilizați în sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul ca rata șomajului a crescut considerabil în Aragón și că, până la sfârșitul anului 2011, numărul de lucrători înscriși la serviciile publice de ocupare a forței de muncă a fost de aproape 100 000, dintre care 15 % au fost lucrători disponibilizați în sectorul construcțiilor;

| 4. | remarcă faptul că regiunea Aragón a fost grav afectată în trecut de concedieri în masă și salută faptul că regiunea a decis să utilizeze sprijinul FEG pentru a face față acestor disponibilizări; Spania a depus deja în trecut două cereri FEG pentru regiunea Aragón: FEG/2008/004 ES Castilla y León și Aragón (1 082 de disponibilizări în industria automobilelor, dintre care 594 au avut loc în Aragón) (4) și FEG /2010/016 ES Aragón - Comerț cu amănuntul (1 154 de disponibilizări în sectorul comerțului cu amănuntul) (5); salută faptul că regiunea ține seama de experiența legată de FEG și oferă rapid asistență lucrătorilor din mai multe sectoare; crede cu tărie că un sprijin FEG anticipat poate contribui la prevenirea riscului legat de depopularea regiunii Aragón (care prezintă în momentul de față între 3 și 54 de locuitori pe km2) prin încurajarea efectivă a populației să rămână pe teritoriul acestei regiuni; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că regiunea Aragón a fost grav afectată în trecut de concedieri în masă și salută faptul că regiunea a decis să utilizeze sprijinul FEG pentru a face față acestor disponibilizări; Spania a depus deja în trecut două cereri FEG pentru regiunea Aragón: FEG/2008/004 ES Castilla y León și Aragón (1 082 de disponibilizări în industria automobilelor, dintre care 594 au avut loc în Aragón) (4) și FEG /2010/016 ES Aragón - Comerț cu amănuntul (1 154 de disponibilizări în sectorul comerțului cu amănuntul) (5); salută faptul că regiunea ține seama de experiența legată de FEG și oferă rapid asistență lucrătorilor din mai multe sectoare; crede cu tărie că un sprijin FEG anticipat poate contribui la prevenirea riscului legat de depopularea regiunii Aragón (care prezintă în momentul de față între 3 și 54 de locuitori pe km2) prin încurajarea efectivă a populației să rămână pe teritoriul acestei regiuni;

| 5. | observă că autoritățile spaniole au specificat în evaluarea lor bazată pe experiența acumulată în legătură cu cereri anterioare că numai 320 de lucrători vizați de sprijinul prin FEG vor alege să participe la măsuri; invită autoritățile spaniole să valorifice pe deplin potențialul sprijinului oferit de FEG; |
| --- | --- |

5.

observă că autoritățile spaniole au specificat în evaluarea lor bazată pe experiența acumulată în legătură cu cereri anterioare că numai 320 de lucrători vizați de sprijinul prin FEG vor alege să participe la măsuri; invită autoritățile spaniole să valorifice pe deplin potențialul sprijinului oferit de FEG;

| 6. | salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze aplicarea măsurilor înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că, pentru a oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze aplicarea măsurilor înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 7. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor concediați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

7.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor concediați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 8. | salută faptul că partenerii sociali relevanți au fost consultați cu privire la cererea pentru asistență FEG și la conținutul pachetului de servicii personalizate care urmează să fie furnizate lucrătorilor cu scopul de a îmbunătăți concordanța dintre cerere și ofertă pe piața muncii; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că partenerii sociali relevanți au fost consultați cu privire la cererea pentru asistență FEG și la conținutul pachetului de servicii personalizate care urmează să fie furnizate lucrătorilor cu scopul de a îmbunătăți concordanța dintre cerere și ofertă pe piața muncii;

| 9. | salută cu precădere cursul de formare proiectat să corespundă nevoilor identificate ale întreprinderilor locale, care, la rândul lor, se obligă să angajeze o parte dintre lucrătorii participanți la această acțiune; |
| --- | --- |

9.

salută cu precădere cursul de formare proiectat să corespundă nevoilor identificate ale întreprinderilor locale, care, la rândul lor, se obligă să angajeze o parte dintre lucrătorii participanți la această acțiune;

| 10. | subliniază faptul că pregătirea și punerea în aplicare a acestei cereri și a altora vizând concedierile masive din numeroase IMM-uri dintr-un singur sector ar trebui să servească drept lecții în ceea ce privește eligibilitatea persoanelor care desfășoară activități independente și a patronilor de IMM-uri pentru sprijin din partea FEG în următorul regulament și în ceea ce privește măsurile întreprinse de regiuni și de statele membre pentru a interveni rapid cu cereri sectoriale care să includă un număr mare de întreprinderi; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că pregătirea și punerea în aplicare a acestei cereri și a altora vizând concedierile masive din numeroase IMM-uri dintr-un singur sector ar trebui să servească drept lecții în ceea ce privește eligibilitatea persoanelor care desfășoară activități independente și a patronilor de IMM-uri pentru sprijin din partea FEG în următorul regulament și în ceea ce privește măsurile întreprinse de regiuni și de statele membre pentru a interveni rapid cu cereri sectoriale care să includă un număr mare de întreprinderi;

| 11. | constată că măsurile de sprijinire a antreprenoriatului sunt prevăzute doar pentru 20 de lucrători; speră că autoritățile spaniole vor promova antreprenoriatul și că vor putea adapta pachetul coordonat de servicii în cazul unui interes sporit pentru acest tip de măsuri; |
| --- | --- |

11.

constată că măsurile de sprijinire a antreprenoriatului sunt prevăzute doar pentru 20 de lucrători; speră că autoritățile spaniole vor promova antreprenoriatul și că vor putea adapta pachetul coordonat de servicii în cazul unui interes sporit pentru acest tip de măsuri;

| 12. | solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, cu scopul de a prezenta autorității bugetare evaluarea Comisiei referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că se va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate pentru FEG; |
| --- | --- |

12.

solicită instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, cu scopul de a prezenta autorității bugetare evaluarea Comisiei referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca viitoarele îmbunătățiri ale procedurii să fie integrate în noul regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și că se va atinge un grad sporit de eficiență, transparență și vizibilitate pentru FEG;

| 13. | observă că pachetul coordonat prevede o serie de stimulente pentru a încuraja participarea la măsuri: alocație de 300 EUR (sumă forfetară) pentru căutarea unui loc de muncă, alocație pentru plasarea personalului disponibilizat de 200 EUR pe lună și de 400 EUR pe lună în cazul lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, timp de cel mult trei luni; reamintește că sprijinul din partea FEG ar trebui alocat în primul rând activităților de formare și de căutare a unui loc de muncă, precum și programelor de formare, în loc să fie folosit pentru contribuții directe la ajutoarele de șomaj, acestea ținând de responsabilitatea instituțiilor naționale; |
| --- | --- |

13.

observă că pachetul coordonat prevede o serie de stimulente pentru a încuraja participarea la măsuri: alocație de 300 EUR (sumă forfetară) pentru căutarea unui loc de muncă, alocație pentru plasarea personalului disponibilizat de 200 EUR pe lună și de 400 EUR pe lună în cazul lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, timp de cel mult trei luni; reamintește că sprijinul din partea FEG ar trebui alocat în primul rând activităților de formare și de căutare a unui loc de muncă, precum și programelor de formare, în loc să fie folosit pentru contribuții directe la ajutoarele de șomaj, acestea ținând de responsabilitatea instituțiilor naționale;

| 14. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, care are ca obiectiv ajutorarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

14.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, care are ca obiectiv ajutorarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 15. | constată că cererea de față reflectă foarte bine situația socioeconomică din regiunea vizată, care ar putea fi tratată în viitor prin extinderea domeniului de aplicare al FEG la lucrătorii independenți (în conformitate cu propunerea Comisiei referitoare la FEG 2014-2020); |
| --- | --- |

15.

constată că cererea de față reflectă foarte bine situația socioeconomică din regiunea vizată, care ar putea fi tratată în viitor prin extinderea domeniului de aplicare al FEG la lucrătorii independenți (în conformitate cu propunerea Comisiei referitoare la FEG 2014-2020);

| 16. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază în continuare că asistența FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații angajați cu contract cu o mână de lucru mai flexibilă, angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze că FEG sprijină reintegrarea individuală în muncă a lucrătorilor care au fost disponibilizați; subliniază în continuare că asistența FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații angajați cu contract cu o mână de lucru mai flexibilă, angajată pe termen scurt;

| 17. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în rapoartele sale anuale pentru a asigura respectarea deplină a reglementărilor în vigoare și a evita suprapunerea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

17.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în rapoartele sale anuale pentru a asigura respectarea deplină a reglementărilor în vigoare și a evita suprapunerea serviciilor finanțate de Uniune;

| 18. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate din partea Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG; |
| --- | --- |

18.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate din partea Parlamentului, bugetul 2012 include credite de plată în valoare de 50 000 000 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare, așa cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor de politică ale FEG;

| 19. | regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % a costurilor programului, și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură; |
| --- | --- |

19.

regretă decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % a costurilor programului, și invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură;

| 20. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

20.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(4)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 165.

(5)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 157.

---

Marți, 11 septembrie 2012ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/017 ES/ Aragón Construction, Spania)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/536/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/176

---

Marți, 11 septembrie 2012Eficiența energetică ***I

P7_TA(2012)0306

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD))

2013/C 353 E/28

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0370),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0168/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0168/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 decembrie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 decembrie 2011 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 iunie 2012, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 iunie 2012, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0265/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0265/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 24, 28.1.2012, p. 134.

(2)  JO C 54, 23.2.2012, p. 49.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0172

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/27/UE.)

---

Marți, 11 septembrie 2012Anexă la rezoluția legislativă

Declarație a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei cu privire la rolul de exemplu al clădirilor acestora în contextul Directivei privind eficiența energetică

Parlamentul European, Consiliul și Comisia declară că, dată fiind vizibilitatea crescută a clădirilor lor și rolul de lider pe care aceste instituții ar trebui să-l joace în legătură cu performanța energetică a respectivelor clădiri și fără a aduce atingere normelor aplicabile în materie bugetară și în materie de achiziții publice, se vor angaja să aplice clădirilor pe care le dețin și pe care le ocupă aceleași cerințe ca cele aplicabile clădirilor administrațiilor centrale din statele membre, conform articolelor 5 și 6 din Directiva 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2004/8/CE și a Directivei 2006/32/CE.

Declarație a Comisiei în legătură cu auditurile energetice

Astfel cum a explicat în Comunicarea sa către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor cu privire la modernizarea ajutoarelor de stat în UE [COM(2012)0209 din 8 mai 2012], Comisia a identificat Orientările UE privind ajutorul de stat pentru protecția mediului ca unul din instrumentele care pot contribui la Strategia pentru creștere economică Europa 2020 și la obiectivele legate de aceasta și care ar putea fi revizuite până la sfârșitul anului 2013. Într-un astfel de context, Comisia poate verifica dacă viitoarele norme privind ajutorul de stat pentru protecția mediului continuă să promoveze în mod optim creșterea durabilă, printre altele prin promovarea eficienței energetice în conformitate cu obiectivele prezentei directive.

Declarație a Comisiei în legătură cu schema UE de comercializare a certificatelor de emisii

Având în vedere necesitatea de a menține stimulentele în cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii, Comisia se angajează:

| — | să prezinte de urgență primul raport în temeiul articolului 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE cu privire la piața carbonului, însoțit de o revizuire a profilului temporal al licitațiilor din etapa a treia; |
| --- | --- |

—

să prezinte de urgență primul raport în temeiul articolului 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE cu privire la piața carbonului, însoțit de o revizuire a profilului temporal al licitațiilor din etapa a treia;

| — | să analizeze, în cadrul acestui raport, opțiunile de acțiune, inclusiv, printre altele, reținerea cu caracter permanent a numărului necesar de certificate, în vederea adoptării cât mai rapid cu putință a măsurilor structurale potrivite suplimentare care să consolideze și să eficientizeze schema ETS pe parcursul celei de a treia etape. |
| --- | --- |

—

să analizeze, în cadrul acestui raport, opțiunile de acțiune, inclusiv, printre altele, reținerea cu caracter permanent a numărului necesar de certificate, în vederea adoptării cât mai rapid cu putință a măsurilor structurale potrivite suplimentare care să consolideze și să eficientizeze schema ETS pe parcursul celei de a treia etape.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/178

---

Marți, 11 septembrie 2012Standardizarea europeană ***I

P7_TA(2012)0311

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind standardizarea europeană și de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/105/CE și 2009/23/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD))

2013/C 353 E/29

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0315), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0315),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0150/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0150/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 6 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 6 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0069/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0069/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 376, 22.12.2011, p. 69.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0150

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/179 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/179

---

Marți, 11 septembrie 2012Etichetarea electronică a bovinelor ***I

P7_TA(2012)0312

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește identificarea electronică a bovinelor și eliminarea dispozițiilor privind etichetarea facultativă a cărnii de vită și de mânzat (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD)) (1)

2013/C 353 E/30

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 43 |
| Propunere de regulament


  Titlu |
| | |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 4 |
| (4) | Trasarea cărnii de vită la sursă prin identificare și înregistrare este o condiție obligatorie pentru etichetarea referitoare la origine de-a lungul întregului lanț alimentar
  , protejându-se astfel consumatorii
  și sănătatea publică. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Titlu

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4

(4)

Trasarea cărnii de vită la sursă prin identificare și înregistrare este o condiție obligatorie pentru etichetarea referitoare la origine de-a lungul întregului lanț alimentar
  , protejându-se astfel consumatorii
  și sănătatea publică.

| (4) | Trasarea cărnii de vită la sursă prin identificare și înregistrare este o condiție obligatorie pentru etichetarea referitoare la origine de-a lungul întregului lanț alimentar.
  Aceste măsuri asigură protecția consumatorilor
  și sănătatea publică
  și promovează încrederea consumatorilor
  . |
| --- | --- |

(4)

Trasarea cărnii de vită la sursă prin identificare și înregistrare este o condiție obligatorie pentru etichetarea referitoare la origine de-a lungul întregului lanț alimentar.
  Aceste măsuri asigură protecția consumatorilor
  și sănătatea publică
  și promovează încrederea consumatorilor
  .

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Utilizarea sistemelor electronice de identificare ar putea fluidiza procesele de trasabilitate prin citirea și înregistrarea automată și mai exactă în registrul exploatației. De asemenea, ea ar permite raportarea automată în baza electronică de date a deplasărilor animalelor și, astfel, îmbunătățirea vitezei, fiabilității și preciziei sistemului. |
| --- | --- |

(6)

Utilizarea sistemelor electronice de identificare ar putea fluidiza procesele de trasabilitate prin citirea și înregistrarea automată și mai exactă în registrul exploatației. De asemenea, ea ar permite raportarea automată în baza electronică de date a deplasărilor animalelor și, astfel, îmbunătățirea vitezei, fiabilității și preciziei sistemului.

| (6) | Utilizarea sistemelor electronice de identificare ar putea fluidiza procesele de trasabilitate prin citirea și înregistrarea automată și mai exactă în registrul exploatației. De asemenea, ea ar permite raportarea automată în baza electronică de date a deplasărilor animalelor și, astfel, îmbunătățirea vitezei, fiabilității și preciziei sistemului.
  Utilizarea sistemelor electronice de identificare ar îmbunătăți gestionarea plăților directe plătite fermierilor pe cap de animal prin optimizarea controalelor și reducerea riscurilor de erori la plată. |
| --- | --- |

(6)

Utilizarea sistemelor electronice de identificare ar putea fluidiza procesele de trasabilitate prin citirea și înregistrarea automată și mai exactă în registrul exploatației. De asemenea, ea ar permite raportarea automată în baza electronică de date a deplasărilor animalelor și, astfel, îmbunătățirea vitezei, fiabilității și preciziei sistemului.
  Utilizarea sistemelor electronice de identificare ar îmbunătăți gestionarea plăților directe plătite fermierilor pe cap de animal prin optimizarea controalelor și reducerea riscurilor de erori la plată.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | Sistemele electronice de identificare bazate pe identificarea prin frecvențe radio s-au îmbunătățit considerabil în ultimii zece ani. Această tehnologie permite o citire mai rapidă și mai exactă a codurilor de identificare individuale ale animalelor direct în sistemele de prelucrare a datelor, rezultând o reducere a timpului necesar pentru a identifica animalele potențial infectate sau alimentele potențial contaminate, economisindu-se costuri cu forța de muncă, dar mărind în același timp costurile cu echipamentele. |
| --- | --- |

(7)

Sistemele electronice de identificare bazate pe identificarea prin frecvențe radio s-au îmbunătățit considerabil în ultimii zece ani. Această tehnologie permite o citire mai rapidă și mai exactă a codurilor de identificare individuale ale animalelor direct în sistemele de prelucrare a datelor, rezultând o reducere a timpului necesar pentru a identifica animalele potențial infectate sau alimentele potențial contaminate, economisindu-se costuri cu forța de muncă, dar mărind în același timp costurile cu echipamentele.

| (7) | Sistemele electronice de identificare bazate pe identificarea prin frecvențe radio s-au îmbunătățit considerabil în ultimii zece ani
  , deși nu le-au fost asociate încă standarde ale Organizației Internaționale pentru Standardizare (ISO) și deși rămâne să fie testate pentru bovine
  . Această tehnologie permite o citire mai rapidă și mai exactă a codurilor de identificare individuale ale animalelor direct în sistemele de prelucrare a datelor, rezultând o reducere a timpului necesar pentru a identifica animalele potențial infectate sau alimentele potențial contaminate
  , ducând la ameliorarea bazelor de date și la creșterea capacității de a reacționa prompt în eventualitatea izbucnirii unei boli
  , economisindu-se costuri cu forța de muncă, dar mărind în același timp costurile cu echipamentele.
  Dacă identificarea electronică este defectuoasă, fermierii nu trebuie să fie obligați la plata unor penalități datorate defecțiunilor tehnice. |
| --- | --- |

(7)

Sistemele electronice de identificare bazate pe identificarea prin frecvențe radio s-au îmbunătățit considerabil în ultimii zece ani
  , deși nu le-au fost asociate încă standarde ale Organizației Internaționale pentru Standardizare (ISO) și deși rămâne să fie testate pentru bovine
  . Această tehnologie permite o citire mai rapidă și mai exactă a codurilor de identificare individuale ale animalelor direct în sistemele de prelucrare a datelor, rezultând o reducere a timpului necesar pentru a identifica animalele potențial infectate sau alimentele potențial contaminate
  , ducând la ameliorarea bazelor de date și la creșterea capacității de a reacționa prompt în eventualitatea izbucnirii unei boli
  , economisindu-se costuri cu forța de muncă, dar mărind în același timp costurile cu echipamentele.
  Dacă identificarea electronică este defectuoasă, fermierii nu trebuie să fie obligați la plata unor penalități datorate defecțiunilor tehnice.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 9

| (9) | Având în vedere progresele tehnologice în domeniul IDE, câteva state membre au decis să înceapă să pună în aplicare IDE facultativă a bovinelor. Aceste inițiative sunt susceptibile de a determina existența unor sisteme diferite dezvoltate în statele membre individuale sau de către părțile interesate. O astfel de evoluție ar împiedica armonizarea ulterioară a standardelor tehnice la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere progresele tehnologice în domeniul IDE, câteva state membre au decis să înceapă să pună în aplicare IDE facultativă a bovinelor. Aceste inițiative sunt susceptibile de a determina existența unor sisteme diferite dezvoltate în statele membre individuale sau de către părțile interesate. O astfel de evoluție ar împiedica armonizarea ulterioară a standardelor tehnice la nivelul Uniunii.

| (9) | Având în vedere progresele tehnologice în domeniul IDE, câteva state membre au decis să înceapă să pună în aplicare IDE facultativă a bovinelor. Aceste inițiative sunt susceptibile de a determina existența unor sisteme diferite dezvoltate în statele membre individuale sau de către părțile interesate. O astfel de evoluție ar împiedica armonizarea ulterioară a standardelor tehnice la nivelul Uniunii.
  Ar trebui să se asigure că sistemele introduse în statele membre sunt interoperabile și respectă standardele ISO. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere progresele tehnologice în domeniul IDE, câteva state membre au decis să înceapă să pună în aplicare IDE facultativă a bovinelor. Aceste inițiative sunt susceptibile de a determina existența unor sisteme diferite dezvoltate în statele membre individuale sau de către părțile interesate. O astfel de evoluție ar împiedica armonizarea ulterioară a standardelor tehnice la nivelul Uniunii.
  Ar trebui să se asigure că sistemele introduse în statele membre sunt interoperabile și respectă standardele ISO.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 16

| (16) | Introducerea IDE obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii poate avea efecte adverse din punct de vedere economic pentru anumiți operatori. Prin urmare, este adecvat să se instituie un regim facultativ
  pentru introducerea IDE
  .
  În cadrul unui
  astfel de regim, IDE
  ar fi
  aleasă de către crescătorii care ar putea avea beneficii economice
  imediate
  . |
| --- | --- |

(16)

Introducerea IDE obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii poate avea efecte adverse din punct de vedere economic pentru anumiți operatori. Prin urmare, este adecvat să se instituie un regim facultativ
  pentru introducerea IDE
  .
  În cadrul unui
  astfel de regim, IDE
  ar fi
  aleasă de către crescătorii care ar putea avea beneficii economice
  imediate
  .

| (16) | Introducerea IDE obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii poate avea efecte adverse din punct de vedere economic pentru anumiți operatori.
  În plus, există probleme practice care continuă să împiedice funcționarea cu succes a IDE, în special legate de precizia tehnologiei. Experiența de implementare a identificării electronice obligatorii pentru rumegătoarele mici demonstrează că, din cauza unor deficiențe tehnologice și a unor dificultăți de ordin practic, în mod frecvent este imposibil să se obțină o precizie de 100 %.
  Prin urmare, este adecvat să se instituie un regim facultativ.
  Un
  astfel de regim
  ar face posibil ca
  IDE
  să fie
  aleasă
  doar
  de către crescătorii care ar putea avea beneficii economice
  rapide
  ; |
| --- | --- |

(16)

Introducerea IDE obligatorii pe întreg teritoriul Uniunii poate avea efecte adverse din punct de vedere economic pentru anumiți operatori.
  În plus, există probleme practice care continuă să împiedice funcționarea cu succes a IDE, în special legate de precizia tehnologiei. Experiența de implementare a identificării electronice obligatorii pentru rumegătoarele mici demonstrează că, din cauza unor deficiențe tehnologice și a unor dificultăți de ordin practic, în mod frecvent este imposibil să se obțină o precizie de 100 %.
  Prin urmare, este adecvat să se instituie un regim facultativ.
  Un
  astfel de regim
  ar face posibil ca
  IDE
  să fie
  aleasă
  doar
  de către crescătorii care ar putea avea beneficii economice
  rapide
  ;

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 17

| (17) | Statele membre au sisteme de creștere ale animalelor, practici agricole și organizări sectoriale foarte diferite. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să introducă pe teritoriul lor IDE obligatorie numai în cazul în care ele o consideră adecvată, după ce au luat în considerare toți factorii respectivi. |
| --- | --- |

(17)

Statele membre au sisteme de creștere ale animalelor, practici agricole și organizări sectoriale foarte diferite. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să introducă pe teritoriul lor IDE obligatorie numai în cazul în care ele o consideră adecvată, după ce au luat în considerare toți factorii respectivi.

| (17) | Statele membre au sisteme de creștere ale animalelor, practici agricole și organizări sectoriale foarte diferite. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să introducă pe teritoriul lor IDE obligatorie numai în cazul în care ele o consideră adecvată, după ce au luat în considerare toți factorii respectivi
  , inclusiv orice efecte negative la nivelul micilor fermieri, și în urma consultărilor cu organizațiile reprezentative ale sectorului bovinelor
  . |
| --- | --- |

(17)

Statele membre au sisteme de creștere ale animalelor, practici agricole și organizări sectoriale foarte diferite. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să introducă pe teritoriul lor IDE obligatorie numai în cazul în care ele o consideră adecvată, după ce au luat în considerare toți factorii respectivi
  , inclusiv orice efecte negative la nivelul micilor fermieri, și în urma consultărilor cu organizațiile reprezentative ale sectorului bovinelor
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 18

| (18) | Animalele introduse în Uniune din țări terțe ar trebui să fie supuse acelorași cerințe de identificare care se aplică animalelor născute în Uniune. |
| --- | --- |

(18)

Animalele introduse în Uniune din țări terțe ar trebui să fie supuse acelorași cerințe de identificare care se aplică animalelor născute în Uniune.

| (18) | Animalele
  și carnea
  introduse în Uniune din țări terțe ar trebui să fie supuse acelorași cerințe de identificare
  și trasabilitate
  care se aplică animalelor născute în Uniune. |
| --- | --- |

(18)

Animalele
  și carnea
  introduse în Uniune din țări terțe ar trebui să fie supuse acelorași cerințe de identificare
  și trasabilitate
  care se aplică animalelor născute în Uniune.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 19

| (19) | Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 prevede că autoritatea competentă emite un pașaport pentru fiecare animal care trebuie să fie identificat în conformitate cu regulamentul respectiv. Aceasta generează o sarcină administrativă considerabilă pentru statele membre. Bazele electronice de date înființate de statele membre
  asigură
  în mod suficient trasabilitatea deplasărilor interne ale bovinelor. În consecință, pașapoartele ar trebui să fie emise doar pentru animalele destinate comerțului intraUniune. Odată ce schimbul de date între bazele electronice naționale de date este operațional, cerința de a emite astfel de pașapoarte ar trebui să nu se mai aplice pentru animalele destinate comerțului intra-Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 prevede că autoritatea competentă emite un pașaport pentru fiecare animal care trebuie să fie identificat în conformitate cu regulamentul respectiv. Aceasta generează o sarcină administrativă considerabilă pentru statele membre. Bazele electronice de date înființate de statele membre
  asigură
  în mod suficient trasabilitatea deplasărilor interne ale bovinelor. În consecință, pașapoartele ar trebui să fie emise doar pentru animalele destinate comerțului intraUniune. Odată ce schimbul de date între bazele electronice naționale de date este operațional, cerința de a emite astfel de pașapoarte ar trebui să nu se mai aplice pentru animalele destinate comerțului intra-Uniune.

| (19) | Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 prevede că autoritatea competentă emite un pașaport pentru fiecare animal care trebuie să fie identificat în conformitate cu regulamentul respectiv. Aceasta generează o sarcină administrativă considerabilă pentru statele membre. Bazele electronice de date înființate de statele membre
  ar trebui să asigure
  în mod suficient trasabilitatea deplasărilor interne ale bovinelor. În consecință, pașapoartele ar trebui să fie emise doar pentru animalele destinate comerțului intra-Uniune. Odată ce schimbul de date între bazele electronice naționale de date este operațional, cerința de a emite astfel de pașapoarte ar trebui să nu se mai aplice pentru animalele destinate comerțului intra-Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 prevede că autoritatea competentă emite un pașaport pentru fiecare animal care trebuie să fie identificat în conformitate cu regulamentul respectiv. Aceasta generează o sarcină administrativă considerabilă pentru statele membre. Bazele electronice de date înființate de statele membre
  ar trebui să asigure
  în mod suficient trasabilitatea deplasărilor interne ale bovinelor. În consecință, pașapoartele ar trebui să fie emise doar pentru animalele destinate comerțului intra-Uniune. Odată ce schimbul de date între bazele electronice naționale de date este operațional, cerința de a emite astfel de pașapoarte ar trebui să nu se mai aplice pentru animalele destinate comerțului intra-Uniune.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 19a (nou)

| (19a) | Până în prezent, nu există o legislație specifică referitoare la clonare. Cu toate acestea, sondajele de opinie arată că această chestiune este de mare interes pentru publicul european. De aceea, este bine să se asigure etichetarea corespunzătoare a cărnii de vită provenite de la animale clonate sau de la descendenții lor. |
| --- | --- |

(19a)

Până în prezent, nu există o legislație specifică referitoare la clonare. Cu toate acestea, sondajele de opinie arată că această chestiune este de mare interes pentru publicul european. De aceea, este bine să se asigure etichetarea corespunzătoare a cărnii de vită provenite de la animale clonate sau de la descendenții lor.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 20

| (20) | Secțiunea II a titlului II din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 stabilește norme pentru un sistem de etichetare facultativă a cărnii de vită și mânzat, prin care se prevede autorizarea anumitor specificații de etichetare de către autoritatea competentă a statului membru.
  Sarcinile administrative și costurile suportate de statele membre și de operatorii economici care aplică acest sistem nu sunt proporționale cu beneficiile sistemului. Prin urmare, secțiunea respectivă
  ar trebui
  eliminată
  . |
| --- | --- |

(20)

Secțiunea II a titlului II din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 stabilește norme pentru un sistem de etichetare facultativă a cărnii de vită și mânzat, prin care se prevede autorizarea anumitor specificații de etichetare de către autoritatea competentă a statului membru.
  Sarcinile administrative și costurile suportate de statele membre și de operatorii economici care aplică acest sistem nu sunt proporționale cu beneficiile sistemului. Prin urmare, secțiunea respectivă
  ar trebui
  eliminată
  .

| (20) | Secțiunea II a titlului II din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 stabilește norme pentru un sistem de etichetare facultativă a cărnii de vită și mânzat, prin care se prevede autorizarea anumitor specificații de etichetare de către autoritatea competentă a statului membru.
  Având în vedere evoluția sectorului cărnii de vită de la adoptarea regulamentului sus-menționat, este necesară o revizuire a sistemului de etichetare a cărnii de vită. Deoarece sistemul de etichetare facultativă a cărnii de vită nu este nici eficient, nici util, acesta
  ar trebui
  eliminat, fără a aduce atingere dreptului operatorilor de a informa consumatorii prin intermediul etichetării facultative
  .
  Prin urmare, la fel ca și în cazul altor tipuri de carne, informațiile suplimentare față de cerințele de etichetare obligatorii, în cazul de față, ceea ce se prevede la articolele 13 și 15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, și care sunt extrem de importante pentru consumatori și pentru fermieri, de exemplu informațiile referitoare la rasă, hrănire și creștere, trebuie să respecte legislația orizontală în vigoare, inclusiv Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (2). În plus, eliminarea sistemului este, de asemenea, contrabalansată de formularea, în cadrul prezentului regulament, a unor norme generale care să asigure protecția consumatorului. |
| --- | --- |

(20)

Secțiunea II a titlului II din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 stabilește norme pentru un sistem de etichetare facultativă a cărnii de vită și mânzat, prin care se prevede autorizarea anumitor specificații de etichetare de către autoritatea competentă a statului membru.
  Având în vedere evoluția sectorului cărnii de vită de la adoptarea regulamentului sus-menționat, este necesară o revizuire a sistemului de etichetare a cărnii de vită. Deoarece sistemul de etichetare facultativă a cărnii de vită nu este nici eficient, nici util, acesta
  ar trebui
  eliminat, fără a aduce atingere dreptului operatorilor de a informa consumatorii prin intermediul etichetării facultative
  .
  Prin urmare, la fel ca și în cazul altor tipuri de carne, informațiile suplimentare față de cerințele de etichetare obligatorii, în cazul de față, ceea ce se prevede la articolele 13 și 15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, și care sunt extrem de importante pentru consumatori și pentru fermieri, de exemplu informațiile referitoare la rasă, hrănire și creștere, trebuie să respecte legislația orizontală în vigoare, inclusiv Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (2). În plus, eliminarea sistemului este, de asemenea, contrabalansată de formularea, în cadrul prezentului regulament, a unor norme generale care să asigure protecția consumatorului.

Amendamentele 14 și 45

Propunere de regulament

Considerentul 22

| (22) | Pentru a asigura că normele necesare pentru funcționarea adecvată a identificării, înregistrării și trasabilității bovinelor și a cărnii de vită și mânzat sunt aplicate, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele pentru mijloacele alternative de identificare a bovinelor, circumstanțele speciale în care statele membre pot prelungi perioadele maxime pentru aplicarea mijloacelor de identificare, datele care trebuie schimbate între bazele electronice de date ale statelor membre, perioada maximă pentru anumite obligații de raportare, cerințele pentru mijloacele de identificare, informațiile care trebuie incluse în pașapoarte și în registrele individuale care sunt păstrate în fiecare exploatație, nivelul minim al controalelor oficiale, identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor când sunt scoase din ferme în perioada pășunatului de vară în diverse regiuni de munte, norme pentru etichetarea anumitor produse care ar trebui să fie echivalente cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, definițiile pentru carnea de vită și mânzat tocată, resturile de carne de vită și mânzat, carnea de vită și mânzat tranșată,
  mențiunile specifice care pot figura pe etichete, dispozițiile privind etichetarea referitoare la simplificarea indicării originii,
  dimensiunile maxime și componența anumitor grupe de animale, procedurile de autorizare referitoare la condițiile de etichetare a ambalajelor de carne tranșată și sancțiunile administrative pe care statele membre trebuie să le aplice în cazul nerespectării Regulamentului (CE) nr. 1760/2000. Este deosebit de important ca, în cursul activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, în momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura că normele necesare pentru funcționarea adecvată a identificării, înregistrării și trasabilității bovinelor și a cărnii de vită și mânzat sunt aplicate, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele pentru mijloacele alternative de identificare a bovinelor, circumstanțele speciale în care statele membre pot prelungi perioadele maxime pentru aplicarea mijloacelor de identificare, datele care trebuie schimbate între bazele electronice de date ale statelor membre, perioada maximă pentru anumite obligații de raportare, cerințele pentru mijloacele de identificare, informațiile care trebuie incluse în pașapoarte și în registrele individuale care sunt păstrate în fiecare exploatație, nivelul minim al controalelor oficiale, identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor când sunt scoase din ferme în perioada pășunatului de vară în diverse regiuni de munte, norme pentru etichetarea anumitor produse care ar trebui să fie echivalente cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, definițiile pentru carnea de vită și mânzat tocată, resturile de carne de vită și mânzat, carnea de vită și mânzat tranșată,
  mențiunile specifice care pot figura pe etichete, dispozițiile privind etichetarea referitoare la simplificarea indicării originii,
  dimensiunile maxime și componența anumitor grupe de animale, procedurile de autorizare referitoare la condițiile de etichetare a ambalajelor de carne tranșată și sancțiunile administrative pe care statele membre trebuie să le aplice în cazul nerespectării Regulamentului (CE) nr. 1760/2000. Este deosebit de important ca, în cursul activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, în momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (22) | Pentru a asigura că normele necesare pentru funcționarea adecvată a identificării, înregistrării și trasabilității bovinelor și a cărnii de vită și mânzat sunt aplicate, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele pentru mijloacele alternative de identificare a bovinelor, circumstanțele speciale în care statele membre pot prelungi perioadele maxime pentru aplicarea mijloacelor de identificare, datele care trebuie schimbate între bazele electronice de date ale statelor membre, perioada maximă pentru anumite obligații de raportare, cerințele pentru mijloacele de identificare, informațiile care trebuie incluse în pașapoarte și în registrele individuale care sunt păstrate în fiecare exploatație, nivelul minim al controalelor oficiale, identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor
  în timpul diferitelor tipuri de transhumanță sezonieră
  , norme pentru etichetarea anumitor produse care ar trebui să fie echivalente cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, definițiile pentru carnea de vită și mânzat tocată, resturile de carne de vită și mânzat, carnea de vită și mânzat tranșată, dimensiunile maxime și componența anumitor grupe de animale, procedurile de autorizare referitoare la condițiile de etichetare a ambalajelor de carne tranșată și sancțiunile administrative pe care statele membre trebuie să le aplice în cazul nerespectării Regulamentului (CE) nr. 1760/2000. Este deosebit de important ca, în cursul activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, în momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura că normele necesare pentru funcționarea adecvată a identificării, înregistrării și trasabilității bovinelor și a cărnii de vită și mânzat sunt aplicate, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește cerințele pentru mijloacele alternative de identificare a bovinelor, circumstanțele speciale în care statele membre pot prelungi perioadele maxime pentru aplicarea mijloacelor de identificare, datele care trebuie schimbate între bazele electronice de date ale statelor membre, perioada maximă pentru anumite obligații de raportare, cerințele pentru mijloacele de identificare, informațiile care trebuie incluse în pașapoarte și în registrele individuale care sunt păstrate în fiecare exploatație, nivelul minim al controalelor oficiale, identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor
  în timpul diferitelor tipuri de transhumanță sezonieră
  , norme pentru etichetarea anumitor produse care ar trebui să fie echivalente cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1760/2000, definițiile pentru carnea de vită și mânzat tocată, resturile de carne de vită și mânzat, carnea de vită și mânzat tranșată, dimensiunile maxime și componența anumitor grupe de animale, procedurile de autorizare referitoare la condițiile de etichetare a ambalajelor de carne tranșată și sancțiunile administrative pe care statele membre trebuie să le aplice în cazul nerespectării Regulamentului (CE) nr. 1760/2000. Este deosebit de important ca, în cursul activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, în momentul pregătirii și elaborării actelor delegate, ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 23

| (23) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește înregistrarea exploatațiilor care recurg la mijloace alternative de identificare, caracteristicile tehnice și modalitățile schimbului de date între bazele electronice de date ale statelor membre, formatul și concepția mijloacelor de identificare, procedurile și standardele tehnice pentru punerea în aplicare a IDE, formatul pașapoartelor și al registrelor care trebuie păstrate în fiecare exploatație, normele privind procedurile de aplicare a sancțiunilor impuse de statele membre titularilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1760/2000, precum și măsurile corective pe care trebuie să le ia statele membre pentru a asigura respectarea corespunzătoare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în cazul în care acestea sunt justificate în urma controalelor la fața locului, Comisiei ar trebui să-i fie conferite competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește înregistrarea exploatațiilor care recurg la mijloace alternative de identificare, caracteristicile tehnice și modalitățile schimbului de date între bazele electronice de date ale statelor membre, formatul și concepția mijloacelor de identificare, procedurile și standardele tehnice pentru punerea în aplicare a IDE, formatul pașapoartelor și al registrelor care trebuie păstrate în fiecare exploatație, normele privind procedurile de aplicare a sancțiunilor impuse de statele membre titularilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1760/2000, precum și măsurile corective pe care trebuie să le ia statele membre pentru a asigura respectarea corespunzătoare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în cazul în care acestea sunt justificate în urma controalelor la fața locului, Comisiei ar trebui să-i fie conferite competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.

| (23) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește înregistrarea exploatațiilor care recurg la mijloace alternative de identificare, caracteristicile tehnice și modalitățile schimbului de date între bazele electronice de date ale statelor membre,
  declarația conform căreia sistemul de schimb de informații între statele membre este pe deplin operațional,
  formatul și concepția mijloacelor de identificare, procedurile și standardele tehnice pentru punerea în aplicare a IDE, formatul pașapoartelor și al registrelor care trebuie păstrate în fiecare exploatație, normele privind procedurile de aplicare a sancțiunilor impuse de statele membre titularilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1760/2000, precum și măsurile corective pe care trebuie să le ia statele membre pentru a asigura respectarea corespunzătoare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în cazul în care acestea sunt justificate în urma controalelor la fața locului
  , precum și normele necesare pentru a asigura respectarea corespunzătoare a dispozițiilor, în special a celor referitoare la controale, sancțiuni administrative și diverse termene maxime prevăzute de prezentul regulament,
  Comisiei ar trebui să-i fie conferite competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în ceea ce privește înregistrarea exploatațiilor care recurg la mijloace alternative de identificare, caracteristicile tehnice și modalitățile schimbului de date între bazele electronice de date ale statelor membre,
  declarația conform căreia sistemul de schimb de informații între statele membre este pe deplin operațional,
  formatul și concepția mijloacelor de identificare, procedurile și standardele tehnice pentru punerea în aplicare a IDE, formatul pașapoartelor și al registrelor care trebuie păstrate în fiecare exploatație, normele privind procedurile de aplicare a sancțiunilor impuse de statele membre titularilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1760/2000, precum și măsurile corective pe care trebuie să le ia statele membre pentru a asigura respectarea corespunzătoare a Regulamentului (CE) nr. 1760/2000 în cazul în care acestea sunt justificate în urma controalelor la fața locului
  , precum și normele necesare pentru a asigura respectarea corespunzătoare a dispozițiilor, în special a celor referitoare la controale, sancțiuni administrative și diverse termene maxime prevăzute de prezentul regulament,
  Comisiei ar trebui să-i fie conferite competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 23a (nou)

| (23a) | Punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie monitorizată. Prin urmare, în termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor atât la punerea în aplicare a prezentului regulament, cât și la fezabilitatea tehnică și financiară a introducerii identificării electronice obligatorii în întreaga Uniune. În cazul în care concluziile acestui raport indică faptul că identificarea electronică ar trebui să fie obligatorie, raportul ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă adecvată. Acest act legislativ ar trebui să elimine riscurile de denaturare a concurenței în cadrul pieței unice. |
| --- | --- |

(23a)

Punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie monitorizată. Prin urmare, în termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor atât la punerea în aplicare a prezentului regulament, cât și la fezabilitatea tehnică și financiară a introducerii identificării electronice obligatorii în întreaga Uniune. În cazul în care concluziile acestui raport indică faptul că identificarea electronică ar trebui să fie obligatorie, raportul ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă adecvată. Acest act legislativ ar trebui să elimine riscurile de denaturare a concurenței în cadrul pieței unice.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 2

| 1a. | La articolul 2 se introduce următoarea definiție:




  „ «animale clonate» înseamnă animale produse cu ajutorul unei metode de reproducere artificiale, asexuate, care are ca scop producerea unei copii identice sau aproape identice din punct de vedere genetic a unui animal individual;”. |
| --- | --- |

1a.

La articolul 2 se introduce următoarea definiție:

„ «animale clonate» înseamnă animale produse cu ajutorul unei metode de reproducere artificiale, asexuate, care are ca scop producerea unei copii identice sau aproape identice din punct de vedere genetic a unui animal individual;”.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 2

| 1b. | La articolul 2 se introduce următoarea definiție:




  „ «descendenți ai animalelor clonate» înseamnă animale produse prin reproducere sexuată, în cazurile în care cel puțin unul dintre progenitorii acestora este animal clonat;”. |
| --- | --- |

1b.

La articolul 2 se introduce următoarea definiție:

„ «descendenți ai animalelor clonate» înseamnă animale produse prin reproducere sexuată, în cazurile în care cel puțin unul dintre progenitorii acestora este animal clonat;”.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Toate animalele dintr-o exploatație se identifică prin cel puțin două mijloace individuale de identificare autorizate în conformitate cu articolele 10 și 10a și aprobate de autoritatea competentă.

(1)   Toate animalele dintr-o exploatație se identifică prin cel puțin două mijloace individuale de identificare autorizate în conformitate cu articolele 10 și 10a și aprobate de autoritatea competentă.
  Comisia garantează faptul că dispozitivele de identificare utilizate în Uniune sunt interoperabile și respectă standardele ISO.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 2

Mijloacele de identificare sunt atribuite exploatației, distribuite și aplicate animalelor în conformitate cu norme stabilite de către autoritatea competentă.

Mijloacele de identificare sunt atribuite exploatației, distribuite și aplicate animalelor în conformitate cu norme stabilite de către autoritatea competentă.
  Această dispoziție nu se aplică animalelor născute înainte de 1 ianuarie 1998 care nu sunt destinate comerțului în interiorul Uniunii.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 3

Toate mijloacele de identificare aplicate unui animal poartă același cod unic de identificare, care permite identificarea individuală a animalului și a exploatației în care s-a născut.

Toate mijloacele de identificare aplicate unui animal poartă același cod unic de identificare, care permite identificarea individuală a animalului și a exploatației în care s-a născut.
  Prin derogare, în cazurile în care nu este posibil ca cele două mijloace individuale de identificare să poarte același cod unic de identificare, autoritatea competentă poate permite, sub supravegherea sa, ca al doilea mijloc de identificare să poarte un cod diferit, cu condiția să fie posibilă asigurarea trasabilității integrale și a identificării individuale a animalului, inclusiv a exploatației în care a fost născut.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

Statele membre care apelează la această opțiune prezintă Comisiei textul acestor dispoziții naționale.

Statele membre care apelează la această opțiune prezintă Comisiei textul acestor dispoziții naționale.
  Comisia comunică la rândul său celorlalte state membre, într-un limbaj ușor de înțeles de către statele membre în cauză, un rezumat al dispozițiilor naționale aplicabile în cazul transportării animalelor în state membre care au optat pentru identificarea electronică obligatorie și le pun la dispoziția publicului.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4a – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

| (b) | 60 de zile pentru al doilea mijloc de identificare. |
| --- | --- |

(b)

60 de zile pentru al doilea mijloc de identificare.

| (b) | 60 de zile pentru al doilea mijloc de identificare
  , din motive legate de dezvoltarea fiziologică a animalelor
  . |
| --- | --- |

(b)

60 de zile pentru al doilea mijloc de identificare
  , din motive legate de dezvoltarea fiziologică a animalelor
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4a – alineatul 1 – paragraful 2

Niciun animal nu poate părăsi exploatația în care s-a născut înainte ca cele două mijloace de identificare să fie aplicate.

Niciun animal nu poate părăsi exploatația în care s-a născut înainte ca cele două mijloace de identificare să fie aplicate
  , cu excepția cazurilor de forță majoră
  .

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 13 – alineatul 2 – paragraful 1a (nou)

Primul paragraf nu se aplică animalelor născute înainte de 1 ianuarie 1998 care nu sunt destinate comerțului în interiorul Uniunii.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4b – alineatul 2 – paragraful 2

Perioada respectivă nu depășește 20 de zile de la controalele veterinare menționate la alineatul (1). În orice caz, mijloacele de identificare se aplică animalelor înainte ca acestea să iasă din exploatația de destinație.

Perioada respectivă nu depășește 20 de zile de la controalele veterinare menționate la alineatul (1).
  Prin derogare, din motive legate de dezvoltarea fiziologică a animalelor, perioada respectivă poate fi prelungită cu până la 60 de zile pentru al doilea mijloc de identificare.
  În orice caz, mijloacele de identificare se aplică animalelor înainte ca acestea să iasă din exploatația de destinație.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

Perioada maximă menționată la litera (b) nu depășește 20 de zile de la data sosirii animalelor în exploatația de destinație. În orice caz, mijloacele de identificare se aplică animalelor înainte ca acestea să iasă din exploatația de destinație.

Perioada maximă menționată la litera (b) nu depășește 20 de zile de la data sosirii animalelor în exploatația de destinație.
  Prin derogare, din motive legate de dezvoltarea fiziologică a animalelor, perioada respectivă poate fi prelungită cu până la 60 de zile pentru al doilea mijloc de identificare.
  În orice caz, mijloacele de identificare se aplică animalelor înainte ca acestea să iasă din exploatația de destinație.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 13 – alineatul 2 – paragraful 2a (nou)

Fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (1) al treilea paragraf, în cazurile în care nu este posibil ca animalului să i se aplice un mijloc de identificare electronic cu același cod unic de identificare, autoritatea competentă poate permite, sub supravegherea sa, ca cel de-al doilea mijloc de identificare să aibă un cod diferit, cu condiția să fie posibilă asigurarea trasabilității integrale și a identificării individuale a animalului, inclusiv a exploatației în care a fost născut.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 4d

Niciun mijloc de identificare nu
  poate fi
  îndepărtat sau înlocuit fără permisiunea și controlul autorității competente. Permisiunea respectivă poate fi acordată numai în cazul în care îndepărtarea sau înlocuirea nu compromit trasabilitatea animalului.

Niciun mijloc de identificare nu
  este modificat,
  îndepărtat sau înlocuit fără permisiunea și controlul autorității competente. Permisiunea respectivă poate fi acordată numai în cazul în care
  modificarea,
  îndepărtarea sau înlocuirea nu compromit trasabilitatea animalului.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1

Statele membre pot face schimb de date electronice între bazele lor electronice de date de la data la care Comisia recunoaște operabilitatea deplină a sistemului de schimb de date.

Statele membre pot face schimb de date electronice între bazele lor electronice de date de la data la care Comisia recunoaște operabilitatea deplină a sistemului de schimb de date.
  Acest lucru trebuie făcut astfel încât să se garanteze protecția datelor și să se prevină orice abuz pentru a proteja interesele exploatației.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 6 – litera ca (nouă)

| (ca) | în cazul unor animale exportate în țări terțe, pașaportul este predat de ultimul deținător autorității competente în regiunea în care este exportat animalul. |
| --- | --- |

(ca)

în cazul unor animale exportate în țări terțe, pașaportul este predat de ultimul deținător autorității competente în regiunea în care este exportat animalul.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 7 – litera b

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 7 – alineatul 5 – litera b

| (b) | introduce informații actualizate direct în baza electronică de date în termen de
  24 de ore
  de la eveniment.” |
| --- | --- |

(b)

introduce informații actualizate direct în baza electronică de date în termen de
  24 de ore
  de la eveniment.”

| (b) | introduce informații actualizate direct în baza electronică de date în termen de
  72 de ore
  de la eveniment. |
| --- | --- |

(b)

introduce informații actualizate direct în baza electronică de date în termen de
  72 de ore
  de la eveniment.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 8

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 9a

Statele membre se asigură că orice persoană care răspunde de identificarea și înregistrarea animalelor primește instrucțiuni și îndrumări cu privire la dispozițiile relevante din prezentul regulament și la orice acte delegate și de punere în aplicare adoptate de către Comisie în baza articolelor 10 și 10a, precum și că sunt disponibile cursuri de instruire adecvate.”

Statele membre se asigură că orice persoană care răspunde de identificarea și înregistrarea animalelor primește instrucțiuni și îndrumări cu privire la dispozițiile relevante din prezentul regulament și la orice acte delegate și de punere în aplicare adoptate de către Comisie în baza articolelor 10 și 10a, precum și că sunt disponibile cursuri de instruire adecvate.
  Aceste informații sunt comunicate fără costuri pentru destinatar, cu prilejul fiecărei modificări a dispozițiilor relevante și ori de câte ori este necesar. Statele membre fac schimb de bune practici pentru a asigura calitatea formărilor și a schimburilor de informații pe tot cuprinsul Uniunii.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 9

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 10 – paragraful 1 – litera e

| (e) | identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor
  în scopul pășunatului de vară în diferite regiuni de munte
  .” |
| --- | --- |

(e)

identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor
  în scopul pășunatului de vară în diferite regiuni de munte
  .”

| (e) | identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor
  în timpul diferitelor tipuri de transhumanță sezonieră
  . |
| --- | --- |

(e)

identificarea și înregistrarea deplasărilor bovinelor
  în timpul diferitelor tipuri de transhumanță sezonieră
  .

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 11 – litera ba (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 13 – alineatul 5a (nou)

| (ba) | Se introduce următorul alineat:




  „(5a)
     
  În termen de ... (3) operatorii și organizațiile indică, de asemenea, pe etichete dacă carnea de vită sau de mânzat provine de la animale clonate sau de la descendenții lor.” |
| --- | --- |

(ba)

Se introduce următorul alineat:

„(5a)
     
  În termen de ... (3) operatorii și organizațiile indică, de asemenea, pe etichete dacă carnea de vită sau de mânzat provine de la animale clonate sau de la descendenții lor.”

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 14

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Titlul II – secțiunea II

| 14. | Articolele
  16, 17 și 18 se elimină
  . |
| --- | --- |

14.

Articolele
  16, 17 și 18 se elimină
  .

| 14. | De la 1 ianuarie 2014, denumirea titlului II secțiunea II se înlocuiește cu cuvintele „Etichetarea facultativă”, articolele
  16, 17 și 18 se elimină
  , iar următorul articol 15a este introdus la titlul II secțiunea II:



  „Articolul 15a


  Norme generale



  Informațiile diferite de cele specificate la secțiunea I a prezentului titlu, adăugate pe etichete de operatori sau de organizații care comercializează carnea de vită, trebuie să fie obiective, verificabile de către autoritățile competente și inteligibile pentru consumatori.




  În plus, etichetarea facultativă a cărnii de vită și mânzat trebuie să respecte legislația orizontală în vigoare privind etichetarea și Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare.




  Autoritatea competentă verifică veridicitatea mențiunilor facultative. În cazul nerespectării obligațiilor ce le revin de către operatorii sau organizațiile care comercializează carnea de vită, se aplică sancțiunile prevăzute la articolul 22 alineatul (4).” |
| --- | --- |

14.

De la 1 ianuarie 2014, denumirea titlului II secțiunea II se înlocuiește cu cuvintele „Etichetarea facultativă”, articolele
  16, 17 și 18 se elimină
  , iar următorul articol 15a este introdus la titlul II secțiunea II:

„Articolul 15a

Norme generale

Informațiile diferite de cele specificate la secțiunea I a prezentului titlu, adăugate pe etichete de operatori sau de organizații care comercializează carnea de vită, trebuie să fie obiective, verificabile de către autoritățile competente și inteligibile pentru consumatori.

În plus, etichetarea facultativă a cărnii de vită și mânzat trebuie să respecte legislația orizontală în vigoare privind etichetarea și Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare.

Autoritatea competentă verifică veridicitatea mențiunilor facultative. În cazul nerespectării obligațiilor ce le revin de către operatorii sau organizațiile care comercializează carnea de vită, se aplică sancțiunile prevăzute la articolul 22 alineatul (4).”

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 15

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 19 – litera b

| (b) | indicațiile
  specifice care pot figura pe etichete; |
| --- | --- |

(b)

indicațiile
  specifice care pot figura pe etichete;

| (b) | definirea mențiunilor
  specifice care pot figura pe etichete
  și cerințele aferente acestora
  ; |
| --- | --- |

(b)

definirea mențiunilor
  specifice care pot figura pe etichete
  și cerințele aferente acestora
  ;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 17 – litera a

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 22 – alineatul 1 – paragraful 3

Comisia
  , prin intermediul unor acte de punere în aplicare, stabilește
  normele, inclusiv măsurile tranzitorii, necesare pentru introducerea acestora, cu privire la procedurile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor menționate la al doilea paragraf.
  Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare la care se face referire la articolul 23 alineatul (2).

Comisia
  este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22b, care stabilesc
  normele, inclusiv măsurile tranzitorii, necesare pentru introducerea acestora, cu privire la procedurile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor menționate la al doilea paragraf.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 18

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 22 b

(1)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(1)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   
  Delegarea de competențe
  menționată la articolul 4 alineatul (5), la articolul 4a alineatul (2), la articolele 5, 7, 10, 14 și 19 și la articolul 22 alineatul 4a este conferită Comisiei pentru o perioadă de
  timp nedeterminată
  începând cu (4)

(2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 4 alineatul (5), la articolul 4a alineatul (2), la articolele 5, 7, 10, 14 și 19
  , la articolul 22 alineatul (1) al treilea paragraf
  și la articolul 22 alineatul 4a este conferită Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani
  începând cu (5)

  .

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 alineatul (5), la articolul 4a alineatul (2), la articolele 5, 7, 10, 14 și 19 și la articolul 22 alineatul 4a poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată. Ea nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 alineatul (5), la articolul 4a alineatul (2), la articolele 5, 7, 10, 14 și 19
  , la articolul 22 alineatul (1) al treilea paragraf
  și la articolul 22 alineatul (4a) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată. Ea nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (5), al articolului 4a alineatul (2), al articolelor 5, 7, 10, 14 și 19 și al articolului 22 alineatul 4a intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție, nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului, în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(5)   
  Un
  act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (5), al articolului 4a alineatul (2), al articolelor 5, 7, 10, 14 și 19
  , al articolului 22 alineatul (1) al treilea paragraf
  și al articolului 22 alineatul (4a) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție, nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului, în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 19a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000

Articolul 23a (nou)

| 19a. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 23a


  Raportare și evoluții legislative



  În termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor atât la punerea în aplicare a prezentului regulament, cât și la fezabilitatea tehnică și financiară a introducerii identificării electronice obligatorii în întreaga Uniune. În cazul în care concluziile acestui raport indică faptul că identificarea electronică ar trebui să fie obligatorie, acesta este însoțit de o propunere legislativă adecvată.” |
| --- | --- |

19a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 23a

Raportare și evoluții legislative

În termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor atât la punerea în aplicare a prezentului regulament, cât și la fezabilitatea tehnică și financiară a introducerii identificării electronice obligatorii în întreaga Uniune. În cazul în care concluziile acestui raport indică faptul că identificarea electronică ar trebui să fie obligatorie, acesta este însoțit de o propunere legislativă adecvată.”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0199/2012).

(2)  

  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(3)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(4)  [data intrării în vigoare a prezentului regulament
  sau începând cu orice altă dată stabilită de legiuitor].

(5)  data intrării în vigoare a prezentului regulament

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/191 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/191

---

Marți, 11 septembrie 2012Farmacovigilența (modificarea Directivei 2001/83/CE) ***I

P7_TA(2012)0313

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2001/83/CE în ceea ce privește farmacovigilența (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD))

2013/C 353 E/31

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0052), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0052),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0033/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0033/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0165/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0165/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 201.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2012)0025

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2001/83/CE, în ceea ce privește farmacovigilența

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/26/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/192 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/192

---

Marți, 11 septembrie 2012Farmacovigilența (modificarea Regulamentului (CE) nr. 726/2004) ***I

P7_TA(2012)0314

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 în ceea ce privește farmacovigilența (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD))

2013/C 353 E/32

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0051), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0051),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0034/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0164/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0164/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 202.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2012)0023

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004, în ceea ce privește farmacovigilența

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1027/2012.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/193 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/193

---

Marți, 11 septembrie 2012Conținutul de sulf din anumiți combustibili marini ***I

P7TA(2012)0315

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE privind reducerea conținutului de sulf din anumiți combustibili marini (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD))

2013/C 353 E/33

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0439), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0439),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0199/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 31 mai 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 31 mai 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0038/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0038/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 68, 6.3.2012, p. 70.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0190

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea conținutului de sulf din combustibilii marini

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/33/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/194 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/194

---

Marți, 11 septembrie 2012Schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor ***I

P7_TA(2012)0316

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD))

2013/C 353 E/34

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0631), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0631),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0338/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 42 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 42 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 9 iulie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 9 iulie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0203/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0203/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 116.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 174.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0285

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1028/2012.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/195 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/195

---

Marți, 11 septembrie 2012Cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne ***I

P7_TA(2012)0317

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD))

2013/C 353 E/35

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0522), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0522),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0225/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0225/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 23 mai 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 23 mai 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0068/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0068/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p. 14.

---

Marți, 11 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0226

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne și de abrogare a Deciziei 2008/49/CE a Comisiei („Regulamentul IMI”)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1024/2012.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/196 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/196

---

Marți, 11 septembrie 2012Sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite *

P7_TA(2012)0318

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (reformare) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS))

2013/C 353 E/36

(Procedura legislativă specială – consultare – reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0714), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0714),

| — | având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0516/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0516/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

| — | având în vedere scrisoarea din 6 martie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru afaceri economice și monetare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 6 martie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru afaceri economice și monetare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0227/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0227/2012),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.






  TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă


  Considerentul 1 |
| (1) | Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societățile asociate din state membre diferite a fost modificată de mai multe ori. Din motive de claritate, este necesar, cu ocazia noilor modificări, să se procedeze la reformarea directivei menționate. |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

(1)

Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societățile asociate din state membre diferite a fost modificată de mai multe ori. Din motive de claritate, este necesar, cu ocazia noilor modificări, să se procedeze la reformarea directivei menționate.

| (1) | Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societățile asociate din state membre diferite a fost modificată de mai multe ori. Din motive de claritate, este necesar, cu ocazia noilor modificări, să se procedeze la reformarea directivei menționate.
  La 19 aprilie 2012, Parlamentul European a solicitat să se definească modalități concrete de combatere a fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, atrăgând atenția asupra posibilităților de comitere a evaziunii fiscale prin intermediul instrumentelor financiare hibride și solicitând statelor membre să asigure o cooperare și o coordonare funcțională între sistemele lor de impozitare, pentru a evita neimpozitarea involuntară și evaziunea fiscală. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societățile asociate din state membre diferite a fost modificată de mai multe ori. Din motive de claritate, este necesar, cu ocazia noilor modificări, să se procedeze la reformarea directivei menționate.
  La 19 aprilie 2012, Parlamentul European a solicitat să se definească modalități concrete de combatere a fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, atrăgând atenția asupra posibilităților de comitere a evaziunii fiscale prin intermediul instrumentelor financiare hibride și solicitând statelor membre să asigure o cooperare și o coordonare funcțională între sistemele lor de impozitare, pentru a evita neimpozitarea involuntară și evaziunea fiscală.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1a (nou)

| (1a) | Deficitele publice persistente și considerabile sunt strâns legate de criza socială, economică și financiară actuală. |
| --- | --- |

(1a)

Deficitele publice persistente și considerabile sunt strâns legate de criza socială, economică și financiară actuală.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 4

| (4) | Eliminarea oricărei forme de impozitare a plății dobânzilor și redevențelor în statul membru de unde provin aceste plăți, indiferent dacă impozitul se percepe prin reținere la sursă sau se colectează prin estimarea bazei de impozitare, constituie soluția cea mai adecvată pentru eliminarea formalităților și a problemelor menționate anterior și pentru realizarea egalității tratamentului fiscal aplicat operațiunilor la nivel național cu cel aplicat la nivel transfrontalier. Este necesar, în special, să se elimine impozitarea acestor plăți, atunci când acestea sunt efectuate între societăți asociate din state membre diferite sau între sedii permanente ale acestor societăți. |
| --- | --- |

(4)

Eliminarea oricărei forme de impozitare a plății dobânzilor și redevențelor în statul membru de unde provin aceste plăți, indiferent dacă impozitul se percepe prin reținere la sursă sau se colectează prin estimarea bazei de impozitare, constituie soluția cea mai adecvată pentru eliminarea formalităților și a problemelor menționate anterior și pentru realizarea egalității tratamentului fiscal aplicat operațiunilor la nivel național cu cel aplicat la nivel transfrontalier. Este necesar, în special, să se elimine impozitarea acestor plăți, atunci când acestea sunt efectuate între societăți asociate din state membre diferite sau între sedii permanente ale acestor societăți.

| (4) | Eliminarea oricărei forme de impozitare a plății dobânzilor și redevențelor în statul membru de unde provin aceste plăți, indiferent dacă impozitul se percepe prin reținere la sursă sau se colectează prin estimarea bazei de impozitare, constituie soluția cea mai adecvată pentru eliminarea formalităților și a problemelor menționate anterior și pentru realizarea egalității tratamentului fiscal aplicat operațiunilor la nivel național cu cel aplicat la nivel transfrontalier. Este necesar, în special, să se elimine impozitarea acestor plăți, atunci când acestea sunt efectuate între societăți asociate din state membre diferite sau între sedii permanente ale acestor societăți
  , pentru a asigura un sistem de impozitare simplificat și mai transparent
  . |
| --- | --- |

(4)

Eliminarea oricărei forme de impozitare a plății dobânzilor și redevențelor în statul membru de unde provin aceste plăți, indiferent dacă impozitul se percepe prin reținere la sursă sau se colectează prin estimarea bazei de impozitare, constituie soluția cea mai adecvată pentru eliminarea formalităților și a problemelor menționate anterior și pentru realizarea egalității tratamentului fiscal aplicat operațiunilor la nivel național cu cel aplicat la nivel transfrontalier. Este necesar, în special, să se elimine impozitarea acestor plăți, atunci când acestea sunt efectuate între societăți asociate din state membre diferite sau între sedii permanente ale acestor societăți
  , pentru a asigura un sistem de impozitare simplificat și mai transparent
  .

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 5

| (5) | Este necesar să se garanteze că plata dobânzilor și a redevențelor este impozitată o singură dată într-un stat membru și că beneficiile directivei sunt aplicabile numai atunci când venitul obținut din plata respectivă este impozitat efectiv în statul membru al societății beneficiare sau în statul membru în care este situat sediul permanent al beneficiarului plății. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se garanteze că plata dobânzilor și a redevențelor este impozitată o singură dată într-un stat membru și că beneficiile directivei sunt aplicabile numai atunci când venitul obținut din plata respectivă este impozitat efectiv în statul membru al societății beneficiare sau în statul membru în care este situat sediul permanent al beneficiarului plății.

| (5) | Este necesar să se garanteze că plata dobânzilor și a redevențelor este impozitată o singură dată într-un stat membru și că beneficiile directivei sunt aplicabile numai atunci când venitul obținut din plata respectivă este impozitat efectiv în statul membru al societății beneficiare sau în statul membru în care este situat sediul permanent al beneficiarului plății
  , fără să existe posibilitatea scutirii de impozitare sau a înlocuirii sau substituirii impozitului prin plata unui alt impozit
  . |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se garanteze că plata dobânzilor și a redevențelor este impozitată o singură dată într-un stat membru și că beneficiile directivei sunt aplicabile numai atunci când venitul obținut din plata respectivă este impozitat efectiv în statul membru al societății beneficiare sau în statul membru în care este situat sediul permanent al beneficiarului plății
  , fără să existe posibilitatea scutirii de impozitare sau a înlocuirii sau substituirii impozitului prin plata unui alt impozit
  .

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 12

| (12) | Se recomandă, în plus, ca statele membre să nu fie împiedicate să
  ia măsurile necesare pentru combaterea fraudelor și a abuzurilor
  . |
| --- | --- |

(12)

Se recomandă, în plus, ca statele membre să nu fie împiedicate să
  ia măsurile necesare pentru combaterea fraudelor și a abuzurilor
  .

| (12) | Se recomandă, în plus,
  să se ia măsurile necesare pentru
  ca statele membre să nu fie împiedicate să
  combată fraudele fiscale, evaziunea fiscală și abuzurile
  . |
| --- | --- |

(12)

Se recomandă, în plus,
  să se ia măsurile necesare pentru
  ca statele membre să nu fie împiedicate să
  combată fraudele fiscale, evaziunea fiscală și abuzurile
  .

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 20a (nou)

| (20a) | Pentru a asigura punerea în aplicare rapidă și eficientă din punctul de vedere al costurilor a prezentei directive, întreprinderile ar trebui să folosească formatul Extensible Business Reporting Language (XBRL) pentru întocmirea conturilor lor anuale și pentru toate datele fiscale relevante. |
| --- | --- |

(20a)

Pentru a asigura punerea în aplicare rapidă și eficientă din punctul de vedere al costurilor a prezentei directive, întreprinderile ar trebui să folosească formatul Extensible Business Reporting Language (XBRL) pentru întocmirea conturilor lor anuale și pentru toate datele fiscale relevante.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1

(1)   Plățile de dobânzi și de redevențe generate într-un stat membru sunt scutite de orice impozit prin reținere la sursă sau prin estimarea bazei de impozitare în statul membru de origine respectiv, dacă beneficiarul dobânzilor sau al redevențelor este o societate dintr-un alt stat membru sau un sediu permanent, situat în alt stat membru, al unei societăți dintr-un stat membru și este efectiv impozabil pentru venitul obținut din plățile respective în acel alt stat membru.

(1)   Plățile de dobânzi și de redevențe generate într-un stat membru sunt scutite de orice impozit prin reținere la sursă sau prin estimarea bazei de impozitare în statul membru de origine respectiv, dacă beneficiarul dobânzilor sau al redevențelor este o societate dintr-un alt stat membru sau un sediu permanent, situat în alt stat membru, al unei societăți dintr-un stat membru și este efectiv impozabil pentru venitul obținut din plățile respective în acel alt stat membru
  la o rată de cel puțin 70 % din rata medie oficială a impozitului pe profit aplicabilă în statele membre, fără să existe posibilitatea scutirii sau a substituirii sau a înlocuirii prin plata unui alt impozit
  .
  Plățile de dobânzi și de redevențe nu sunt scutite de impozitare în statul membru în care sunt generate dacă plata nu este impozabilă în temeiul dreptului fiscal național sub incidența căruia se află beneficiarul ca urmare a unei clasificări diferite a plății (instrumente hibride) sau a unei clasificări diferite a plătitorului și a destinatarului (entități hibride).

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 3

(3)   Un sediu permanent nu este considerat plătitor de dobânzi sau de redevențe decât dacă plățile în cauză constituie o cheltuială efectuată pentru activitatea sediului permanent respectiv.

(3)   Un sediu permanent nu este considerat plătitor de dobânzi sau de redevențe decât dacă plățile în cauză constituie o cheltuială efectuată pentru activitatea sediului permanent respectiv.
  Numai un sediu permanent care și-a îndeplinit obligațiile fiscale poate fi considerat beneficiar al unei scutiri de impozitare sau al unui beneficiu fiscal.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d – punctul ii

| (ii) | când cealaltă societate deține o participare de cel puțin
  10 %
  la capitalul său, sau |
| --- | --- |

(ii)

când cealaltă societate deține o participare de cel puțin
  10 %
  la capitalul său, sau

| (ii) | când cealaltă societate deține o participare de cel puțin
  25 %
  la capitalul său, sau |
| --- | --- |

(ii)

când cealaltă societate deține o participare de cel puțin
  25 %
  la capitalul său, sau

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d – punctul iii

| (iii) | când o a treia societate deține o participare de cel puțin
  10 %
  la capitalul său și din capitalul celeilalte societăți. |
| --- | --- |

(iii)

când o a treia societate deține o participare de cel puțin
  10 %
  la capitalul său și din capitalul celeilalte societăți.

| (iii) | când o a treia societate deține o participare de cel puțin
  25 %
  la capitalul său și din capitalul celeilalte societăți. |
| --- | --- |

(iii)

când o a treia societate deține o participare de cel puțin
  25 %
  la capitalul său și din capitalul celeilalte societăți.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 4 – titlu

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2

(2)   În cazul operațiunilor
  al
  căror obiectiv principal este frauda
  sau
  evaziunea fiscală sau
  abuzurile,
  statele membre pot să retragă beneficiile prezentei directive sau să refuze să o aplice.

(2)   În cazul operațiunilor
  ale
  căror obiectiv principal este frauda
  ,
  evaziunea fiscală
  , abuzurile
  sau
  frauda fiscală
  , statele membre pot să retragă beneficiile prezentei directive sau să refuze să o aplice.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 alineatele (1) și (3), articolului 2 literele (c) și (d) și anexei I partea A până la
  1 ianuarie 2012
  cel târziu. Statele membre comunică imediat Comisiei textul acestor acte, precum și un tabel de corespondență între aceste acte și prezenta directivă.

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 alineatele (1) și (3), articolului 2 literele (c) și (d) și anexei I partea A până la
  31 decembrie 2013
  cel târziu. Statele membre comunică imediat Comisiei textul acestor acte, precum și un tabel de corespondență între aceste acte și prezenta directivă.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Întreprinderile folosesc formatul eXtensible Business Reporting Language (XBRL) pentru întocmirea conturilor lor anuale și pentru toate datele fiscale relevante.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 7

Până la
  31 decembrie 2016
  , Comisia prezintă Consiliului un raport privind impactul economic al prezentei directive.

Până la
  31 decembrie 2015
  , Comisia prezintă
  Parlamentului European și
  Consiliului un raport privind impactul economic al prezentei directive.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 8

Prezenta directivă nu afectează aplicarea dispozițiilor naționale sau a dispozițiilor bazate pe o convenție care depășesc dispozițiile din prezenta directivă și au drept obiectiv eliminarea sau atenuarea dublei impozitări a dobânzilor și a redevențelor în statul de origine.

Prezenta directivă nu afectează aplicarea dispozițiilor naționale sau a dispozițiilor bazate pe o convenție care depășesc dispozițiile din prezenta directivă și au drept obiectiv eliminarea sau atenuarea dublei impozitări
  și a dublei neimpozitări
  a dobânzilor și a redevențelor.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Miercuri, 12 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/201 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/201

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității ***I

P7_TA(2012)0327

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind stabilirea unor standarde minime privind drepturile, sprijinul acordat și protejarea victimelor criminalității (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD))

2013/C 353 E/37

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0275),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat propunerea Parlamentului (C7–0127/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat propunerea Parlamentului (C7–0127/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 februarie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 februarie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 21 iunie 2012 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 21 iunie 2012 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0244/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0244/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p. 39.

(2)  JO C 113, 18.4.2012, p. 56

---

Miercuri, 12 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0129

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/29/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/202 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/202

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară, carnea de porc, carnea de pasăre, grâu, borceag și tărâțe, brizuri și alte reziduuri ***I

P7_TA(2012)0328

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 774/94 al Consiliului privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară, carnea de porc, carnea de pasăre, grâu, borceag și tărâțe, brizuri și alte reziduuri (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD)) (1)

2013/C 353 E/38

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 3 |
| (3) | În vederea completării sau modificării anumitor elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 774/94, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea de modificări la respectivul regulament, în cazul în care se ajustează volumele și alte condiții ale regimului contingentar, în special printr-o decizie de a
  aproba încheierea unui
  acord cu una sau mai multe țări terțe. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3

(3)

În vederea completării sau modificării anumitor elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 774/94, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea de modificări la respectivul regulament, în cazul în care se ajustează volumele și alte condiții ale regimului contingentar, în special printr-o decizie de a
  aproba încheierea unui
  acord cu una sau mai multe țări terțe. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.

| (3) | În vederea completării sau modificării anumitor elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 774/94, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea de modificări la respectivul regulament, în cazul în care se ajustează volumele și alte condiții ale regimului contingentar, în special printr-o decizie
  a Consiliului
  de a
  încheia un
  acord cu una sau mai multe țări terțe. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
  Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să se asigure că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politici, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor. |
| --- | --- |

(3)

În vederea completării sau modificării anumitor elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 774/94, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea de modificări la respectivul regulament, în cazul în care se ajustează volumele și alte condiții ale regimului contingentar, în special printr-o decizie
  a Consiliului
  de a
  încheia un
  acord cu una sau mai multe țări terțe. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
  Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să se asigure că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politici, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 774/94

Articolul 7 – alineatul 2

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul [323 alineatul
  (2)
  ] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind OCP unică aliniat]*.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul 7a alineatul (2).

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 774/94

Articolul 7a (nou)

Articolul 7a

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de Comitetul pentru organizarea comună a piețelor agricole, înființat prin articolul [xx] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului din ... 2012 .... [Regulamentul privind OCP unică aliniat] (2). Comitetul respectiv este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (3).

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 774/94

Articolul 8a – alineatul 2

(2)   Delegarea competenței prevăzute la articolul 8 este conferită Comisiei pentru o perioadă
  nedeterminată,
  începând de la
  [a se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare]
  .

(2)   Delegarea competenței prevăzute la articolul 8 este conferită Comisiei pe o perioadă de
  cinci ani
  începând de la
  ... (4)

  .
  Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea competențelor se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 774/94

Articolul 8a – alineatul 5

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Perioada respectivă se prelungește cu
  două luni,
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Perioada respectivă se prelungește cu
  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0212/2012).

(2)  
  JO L ..., ..., p. ....

(3)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/204 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/204

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Importul de ulei de măsline și de alte produse agricole din Turcia în ceea ce privește competențele delegate și competențele de executare care trebuie conferite Comisiei ***I

P7_TA(2012)0329

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2008/97, (CE) nr. 779/98 și (CE) nr. 1506/98 în domeniul importului de ulei de măsline și de alte produse agricole din Turcia în ceea ce privește competențele delegate și competențele de executare care trebuie conferite Comisiei (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD)) (1)

2013/C 353 E/39

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 5 |
| (5) | Pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 2008/97, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea ajustărilor care rezultă și care sunt necesare pentru regulamentul respectiv în cazul în care condițiile actuale ale regimului special prevăzut în Acordul de asociere se modifică, în special în ceea ce privește sumele, sau în cazul în care se încheie un nou acord. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 5

(5)

Pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 2008/97, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea ajustărilor care rezultă și care sunt necesare pentru regulamentul respectiv în cazul în care condițiile actuale ale regimului special prevăzut în Acordul de asociere se modifică, în special în ceea ce privește sumele, sau în cazul în care se încheie un nou acord. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.

| (5) | Pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 2008/97, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea ajustărilor care rezultă și care sunt necesare pentru regulamentul respectiv în cazul în care condițiile actuale ale regimului special prevăzut în Acordul de asociere se modifică, în special în ceea ce privește sumele, sau în cazul în care se încheie un nou acord. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
  Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici, rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politici, pentru acrea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de către Parlamentul European în viitor. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale Regulamentului (CE) nr. 2008/97, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește adoptarea ajustărilor care rezultă și care sunt necesare pentru regulamentul respectiv în cazul în care condițiile actuale ale regimului special prevăzut în Acordul de asociere se modifică, în special în ceea ce privește sumele, sau în cazul în care se încheie un nou acord. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
  Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici, rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politici, pentru acrea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de către Parlamentul European în viitor.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul -1 (nou)

Regulamentul (CE) nr. 2008/97

Considerentul 5a (nou)

| -1. | Se introduce următorul considerent:




  „Întrucât, în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru adoptarea anumitor măsuri din prezentul regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele menționate ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2). |
| --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„Întrucât, în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru adoptarea anumitor măsuri din prezentul regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele menționate ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2).

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul - 1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 2008/97

Considerentul 6

| -1a. | Considerentul 6 se înlocuiește cu următorul text:




  „Întrucât pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește adoptarea ajustărilor care rezultă și care sunt necesare pentru prezentul regulament, în cazul în care condițiile actuale ale regimului special prevăzut în Acordul de asociere se modifică, în special în ceea ce privește sumele, sau în cazul în care se încheie un nou acord. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- |

-1a.

Considerentul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Întrucât pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește adoptarea ajustărilor care rezultă și care sunt necesare pentru prezentul regulament, în cazul în care condițiile actuale ale regimului special prevăzut în Acordul de asociere se modifică, în special în ceea ce privește sumele, sau în cazul în care se încheie un nou acord. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.”

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 2008/97

Articolul 7

Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, măsuri necesare pentru a pune în aplicare normele de aplicare a regimului special de import prevăzut în prezentul regulament. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul [323 alineatul (2)] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind OCP unică aliniat]*
  .

Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, măsuri necesare pentru a pune în aplicare normele de aplicare a regimului special de import prevăzut în prezentul regulament. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul 7a alineatul (2).

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 2008/97

Articolul 7a (nou)

Articolul 7a

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de un comitet pentru ... înființat prin articolul [xx] din Regulamentul (UE) nr.[xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului din ... [Regulamentul privind OCP unică aliniat] (3). Comitetul respectiv este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (4).

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 2008/97

Articolul 8a – alineatul 2

2.   Delegarea de competență prevăzută la articolul 8 este conferită Comisiei pentru o perioadă
  nedeterminată
  ,
  începând de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare]
  .

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 8 este conferită Comisiei pentru o perioadă
  de cinci ani de la ... (5). Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 2008/97

Articolul 8a – alineatul 5

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu
  două luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 8 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Acest termen se prelungește cu
  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European și a Consiliului.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 2 – punctul -1 (nou)

Regulamentul (CE) nr. 779/98

Considerentul 4a (nou)

| -1. | Se introduce următorul considerent:




  „Întrucât, în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru adoptarea anumitor măsuri din prezentul regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele menționate trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (6). |
| --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„Întrucât, în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru adoptarea anumitor măsuri din prezentul regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele menționate trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (6).

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 2 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 779/98

Articolul 1

Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, norme necesare pentru aplicarea regimului de import pentru produsele enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care sunt originare din Turcia și care sunt importate în Uniune conform condițiilor stabilite în Decizia nr. 1/98 a Consiliului de asociere CE-Turcia. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul [323 alineatul (2)] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind OCP unică aliniat]*
  .

Comisia adoptă, prin intermediul actelor de punere în aplicare, norme necesare pentru aplicarea regimului de import pentru produsele enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care sunt originare din Turcia și care sunt importate în Uniune conform condițiilor stabilite în Decizia nr. 1/98 a Consiliului de asociere CE-Turcia. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul 2a alineatul (2)
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 2 – punctul 1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 779/98

Articolul 2a (nou)

| 1a. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 2a


  Procedura comitetului



  (1)
     
  Comisia este asistată de un comitet pentru ... înființat prin articolul [xx] din Regulamentul (UE) nr.[xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului din ... [Regulamentul privind OCP unică aliniat] (7). Comitetul respectiv este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (8).




  (2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.




  (3)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru. |
| --- | --- |

1a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 2a

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de un comitet pentru ... înființat prin articolul [xx] din Regulamentul (UE) nr.[xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului din ... [Regulamentul privind OCP unică aliniat] (7). Comitetul respectiv este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (8).

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul -1 (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1506/98

Considerentul 6a (nou)

| -1. | Se introduce următorul considerent:




  „Întrucât, în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru adoptarea anumitor măsuri din prezentul regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele menționate trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (9). |
| --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„Întrucât, în vederea asigurării unor condiții uniforme pentru adoptarea anumitor măsuri din prezentul regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele menționate trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (9).

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 1506/98

Articolul 3

Comisia confirmă, prin intermediul unui act de punere în aplicare, încetarea suspendării menționate la articolul 2 îndată ce se suspendă obstacolele în calea exporturilor preferențiale din Uniune către Turcia. Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul [323 alineatul (2)] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind OCP unică aliniat]*
  .

Comisia confirmă, prin intermediul unui act de punere în aplicare, încetarea suspendării menționate la articolul 2 îndată ce se suspendă obstacolele în calea exporturilor preferențiale din Uniune către Turcia. Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la
  articolul 3a alineatul (2).

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 1a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1506/98

Articolul 3a (nou)

| 1a. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 3a


  Procedura comitetului



  (1)
     
  Comisia este asistată de un comitet pentru ... înființat prin articolul [xx] din Regulamentul (UE) nr.[xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului din ... [Regulamentul privind OCP unică aliniat] (10). Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (11).




  (2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.




  (3)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru. |
| --- | --- |

1a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 3a

Procedura comitetului

(1)
     
  Comisia este asistată de un comitet pentru ... înființat prin articolul [xx] din Regulamentul (UE) nr.[xxxx/aaaa] al Parlamentului European și al Consiliului din ... [Regulamentul privind OCP unică aliniat] (10). Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (11).

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0209/2012).

(2)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

(3)  
  JO L ..., ..., p. ...

(4)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(5)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(6)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

(7)  
  JO L ..., ..., p. ....

(8)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

(9)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

(10)  
  JO L ..., ..., p. ....

(11)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/210

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia ***

P7_TA(2012)0330

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE))

2013/C 353 E/40

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12124/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12124/2010),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia (12150/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje dintre Comunitatea Europeană și Australia (12150/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0057/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0057/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0211/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0211/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Australiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Australiei.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/210

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Acordul dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității ***

P7_TA(2012)0331

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE))

2013/C 353 E/41

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12126/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12126/2010),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității (12151/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Noua Zeelandă privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității (12151/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0058/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0058/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0210/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0210/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Noii Zeelande. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Noii Zeelande.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/211 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/211

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește ***I

P7_TA(2012)0332

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD))

2013/C 353 E/42

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0888), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0888),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 207 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0508/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 207 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0508/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0146/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0146/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 112.

---

Miercuri, 12 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0434

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite măsuri în scopul conservării stocurilor de pește aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1026/2012.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/212 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/212

---

Miercuri, 12 septembrie 2012Organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură ***I

P7_TA(2012)0333

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

2013/C 353 E/43

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0416),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 42 și 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 42 și 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0197/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0217/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0217/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 183.

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 20.

---

Miercuri, 12 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0194

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1184/2006 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42 și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Domeniul de aplicare al politicii comune în domeniul pescuitului („PCP”) cuprinde măsurile privind piețele de produse obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune. Organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură, sau „organizarea comună a piețelor” („OCP”), este o parte integrantă a PCP și ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor acesteia. Dat fiind faptul că PCP este în curs de revizuire, OCP trebuie adaptată în consecință. |
| --- | --- |

(1)

Domeniul de aplicare al politicii comune în domeniul pescuitului („PCP”) cuprinde măsurile privind piețele de produse obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune. Organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură, sau „organizarea comună a piețelor” („OCP”), este o parte integrantă a PCP și ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor acesteia. Dat fiind faptul că PCP este în curs de revizuire, OCP trebuie adaptată în consecință.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (4) trebuie să fie revizuit pentru a se ține cont de deficiențele detectate în punerea în aplicare a dispozițiile în vigoare, de evoluțiile recente de pe piețele din Uniune și de la nivel mondial, precum și de evoluția activităților de pescuit și acvacultură. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (4) trebuie să fie revizuit pentru a se ține cont de deficiențele detectate în punerea în aplicare a dispozițiile în vigoare, de evoluțiile recente de pe piețele din Uniune și de la nivel mondial, precum și de evoluția activităților de pescuit și acvacultură.

| (2a) | Pescuitul are o importanță deosebită în economia regiunilor costiere ale Uniunii, inclusiv în cea a regiunilor ultraperiferice. Această activitate asigură veniturile pescarilor din regiunile respective și, prin urmare, este necesar să se promoveze stabilitatea pieței și o corelare mai bună între cerere și ofertă. [AM 1] |
| --- | --- |

(2a)

Pescuitul are o importanță deosebită în economia regiunilor costiere ale Uniunii, inclusiv în cea a regiunilor ultraperiferice. Această activitate asigură veniturile pescarilor din regiunile respective și, prin urmare, este necesar să se promoveze stabilitatea pieței și o corelare mai bună între cerere și ofertă. [AM 1]

| (3) | Dispozițiile OCP ar trebui puse în aplicare cu respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii, în special în ceea ce privește dispozițiile Organizației Mondiale a Comerțului („OMC”).
  Peștele și crustaceele reprezintă un bun comun. Deoarece pescuitul este, prin urmare, diferit de alte sectoare, ar trebui, în special, reglementat prin măsuri care să îndeplinească criteriile legate de mediu și de ecosisteme, indiferent de cerințele pieței. [AM 2] |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile OCP ar trebui puse în aplicare cu respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii, în special în ceea ce privește dispozițiile Organizației Mondiale a Comerțului („OMC”).
  Peștele și crustaceele reprezintă un bun comun. Deoarece pescuitul este, prin urmare, diferit de alte sectoare, ar trebui, în special, reglementat prin măsuri care să îndeplinească criteriile legate de mediu și de ecosisteme, indiferent de cerințele pieței. [AM 2]

| (3a) | Întrucât dispozițiile comerciale ale OMC care se aplică în prezent funcționează în mod satisfăcător, orice propunere nouă ar trebui să încerce să mențină situația actuală atunci când este posibil. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să se asigure că produsele obținute din pescuit și din acvacultură importate din țări terțe respectă pe deplin practicile de pescuit durabile și dispozițiile legislației UE, pentru a garanta concurența echitabilă dintre produsele Uniunii și cele importate. [AM 3] |
| --- | --- |

(3a)

Întrucât dispozițiile comerciale ale OMC care se aplică în prezent funcționează în mod satisfăcător, orice propunere nouă ar trebui să încerce să mențină situația actuală atunci când este posibil. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să se asigure că produsele obținute din pescuit și din acvacultură importate din țări terțe respectă pe deplin practicile de pescuit durabile și dispozițiile legislației UE, pentru a garanta concurența echitabilă dintre produsele Uniunii și cele importate. [AM 3]

| (4) | OCP ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor PCP. |
| --- | --- |

(4)

OCP ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor PCP.

| (5a) | Având în vedere volumul mare de importuri de produse obținute din pescuit și din acvacultură din țări terțe și cantitatea mare de produse importate prezente în consumul total al Uniunii, este esențial ca OCP să fie inclusă într-o politică comercială și vamală care să aibă drept scop controlul importurilor și al efectelor acestora asupra prețurilor obținute de producătorii din UE la prima vânzare și asupra rentabilității activităților pe care aceștia le desfășoară. [AM 4] |
| --- | --- |

(5a)

Având în vedere volumul mare de importuri de produse obținute din pescuit și din acvacultură din țări terțe și cantitatea mare de produse importate prezente în consumul total al Uniunii, este esențial ca OCP să fie inclusă într-o politică comercială și vamală care să aibă drept scop controlul importurilor și al efectelor acestora asupra prețurilor obținute de producătorii din UE la prima vânzare și asupra rentabilității activităților pe care aceștia le desfășoară. [AM 4]

| (5b) | Ar trebui să se asigure coerența maximă între CFP și politica comercială comună și contribuția sistematică a acesteia din urmă la obiectivele celei dintâi, atât în derularea negocierilor multilaterale din cadrul OMC, cât și în conținutul acordurilor comerciale bilaterale sau regionale. [AM 5] |
| --- | --- |

(5b)

Ar trebui să se asigure coerența maximă între CFP și politica comercială comună și contribuția sistematică a acesteia din urmă la obiectivele celei dintâi, atât în derularea negocierilor multilaterale din cadrul OMC, cât și în conținutul acordurilor comerciale bilaterale sau regionale. [AM 5]

| (5c) | Este important să se asigure că toate administrațiile naționale responsabile cu controlul vamal și sanitar al produselor obținute din pescuit și din acvacultură importate în Uniune dispun de instrumentele și de resursele umane și financiare necesare pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficient. [AM 6] |
| --- | --- |

(5c)

Este important să se asigure că toate administrațiile naționale responsabile cu controlul vamal și sanitar al produselor obținute din pescuit și din acvacultură importate în Uniune dispun de instrumentele și de resursele umane și financiare necesare pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficient. [AM 6]

| (6) | Este important că gestionarea OMP este ghidată de principiile de bună administrare a PCP. |
| --- | --- |

(6)

Este important că gestionarea OMP este ghidată de principiile de bună administrare a PCP.

| (6a) | Pentru realizarea cu succes a OCP, este esențial ca, prin intermediul campaniilor de marketing și de educare, consumatorii să fie informați cu privire la importanța consumului de pește și la marea varietate de specii disponibile, precum și cu privire la importanța înțelegerii informațiilor de pe etichete. [AM 7] |
| --- | --- |

(6a)

Pentru realizarea cu succes a OCP, este esențial ca, prin intermediul campaniilor de marketing și de educare, consumatorii să fie informați cu privire la importanța consumului de pește și la marea varietate de specii disponibile, precum și cu privire la importanța înțelegerii informațiilor de pe etichete. [AM 7]

| (7) | Organizațiile de producători sunt principalii actori în materie de aplicare corespunzătoare a PCP, precum și a OCP. Prin urmare, este necesar să se consolideze obiectivele acestora
  și să se ofere sprijinul financiar necesar
  pentru a
  le permite să joace un rol mai însemnat în gestionarea de zi cu zi a zonelor de pescuit, acționând în cadrul definit de obiectivele PCP. De asemenea, este necesar să
  se asigura

  garanteze
  că membrii acestor organizații desfășoară activități de pescuit și de acvacultură sustenabile, pentru îmbunătățirea introducerii pe piață a produselor
  , pentru creșterea propriilor venituri
  și pentru culegerea de informații economice privitoare la acvacultură. În cadrul procesului de îndeplinire a acestor obiective, organizațiile de producători trebuie

  ar trebui
  să țină seama de diferitele condiții din sectorul pescuitului și acvaculturii prevalente în Uniune, în special de
  cele din regiunile ultraperiferice, precum și de
  caracteristicile specifice ale pescuitului pe

  la
  scară mică
  și ale acvaculturii extensive
  .
  Statele membre și guvernele regionale ar trebui să poată să își asume responsabilitatea pentru punerea în aplicare a acestor obiective, cooperând îndeaproape cu organizațiile de producători în ceea ce privește aspectele de gestionare, inclusiv, atunci când este necesar, în ceea ce privește alocarea cotelor și gestionarea eforturilor de pescuit, în funcție de nevoile fiecărui tip de pescuit
  . [AM 8] |
| --- | --- |

(7)

Organizațiile de producători sunt principalii actori în materie de aplicare corespunzătoare a PCP, precum și a OCP. Prin urmare, este necesar să se consolideze obiectivele acestora
  și să se ofere sprijinul financiar necesar
  pentru a
  le permite să joace un rol mai însemnat în gestionarea de zi cu zi a zonelor de pescuit, acționând în cadrul definit de obiectivele PCP. De asemenea, este necesar să
  se asigura

  garanteze
  că membrii acestor organizații desfășoară activități de pescuit și de acvacultură sustenabile, pentru îmbunătățirea introducerii pe piață a produselor
  , pentru creșterea propriilor venituri
  și pentru culegerea de informații economice privitoare la acvacultură. În cadrul procesului de îndeplinire a acestor obiective, organizațiile de producători trebuie

  ar trebui
  să țină seama de diferitele condiții din sectorul pescuitului și acvaculturii prevalente în Uniune, în special de
  cele din regiunile ultraperiferice, precum și de
  caracteristicile specifice ale pescuitului pe

  la
  scară mică
  și ale acvaculturii extensive
  .
  Statele membre și guvernele regionale ar trebui să poată să își asume responsabilitatea pentru punerea în aplicare a acestor obiective, cooperând îndeaproape cu organizațiile de producători în ceea ce privește aspectele de gestionare, inclusiv, atunci când este necesar, în ceea ce privește alocarea cotelor și gestionarea eforturilor de pescuit, în funcție de nevoile fiecărui tip de pescuit
  . [AM 8]

| (7a) | Pentru consolidarea competitivității și viabilității organizațiilor de producători, ar trebui definite în mod clar criterii corespunzătoare pentru înființarea acestora, în special în ceea ce privește numărul minim de membri și recunoașterea lor oficială. [AM 9] |
| --- | --- |

(7a)

Pentru consolidarea competitivității și viabilității organizațiilor de producători, ar trebui definite în mod clar criterii corespunzătoare pentru înființarea acestora, în special în ceea ce privește numărul minim de membri și recunoașterea lor oficială. [AM 9]

| (8) | Organizațiile interprofesionale care reunesc diferite categorii de operatori economici pot contribui la îmbunătățirea coordonării activităților de comercializare în cadrul lanțului valoric și la elaborarea unor măsuri relevante pentru întregul sector. |
| --- | --- |

(8)

Organizațiile interprofesionale care reunesc diferite categorii de operatori economici pot contribui la îmbunătățirea coordonării activităților de comercializare în cadrul lanțului valoric și la elaborarea unor măsuri relevante pentru întregul sector.

| (9) | Este oportun să se stabilească condiții comune de recunoaștere a organizațiilor de producători și a organizațiilor interprofesionale de către statele membre, în vederea extinderii normelor adoptate de organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale, precum și pentru partajarea costurilor care decurg din această extindere. Procedura pentru extinderea normelor ar trebui supusă autorizării de către Comisie. |
| --- | --- |

(9)

Este oportun să se stabilească condiții comune de recunoaștere a organizațiilor de producători și a organizațiilor interprofesionale de către statele membre, în vederea extinderii normelor adoptate de organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale, precum și pentru partajarea costurilor care decurg din această extindere. Procedura pentru extinderea normelor ar trebui supusă autorizării de către Comisie.

| (10) | Pentru ca organizațiile de producători să își poată orienta membrii către activități de pescuit și acvacultură sustenabile, acestea ar trebui să definească și să prezinte autorităților competente din statele membre un plan de producție și de comercializare care să conțină măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor lor. |
| --- | --- |

(10)

Pentru ca organizațiile de producători să își poată orienta membrii către activități de pescuit și acvacultură sustenabile, acestea ar trebui să definească și să prezinte autorităților competente din statele membre un plan de producție și de comercializare care să conțină măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor lor.

| (10a) | Debarcarea tuturor capturilor accidentale și a capturilor secundare și reducerea practicii de aruncare înapoi în mare sunt două dintre obiectivele actualei reforme PCP. Pentru a realiza aceste obiective, este necesar să se utilizeze la o scară mai largă unelte selective de pescuit în scopul de a evita capturarea peștelui care nu se încadrează la criteriile privind dimensiunea minimă. [AM 165] |
| --- | --- |

(10a)

Debarcarea tuturor capturilor accidentale și a capturilor secundare și reducerea practicii de aruncare înapoi în mare sunt două dintre obiectivele actualei reforme PCP. Pentru a realiza aceste obiective, este necesar să se utilizeze la o scară mai largă unelte selective de pescuit în scopul de a evita capturarea peștelui care nu se încadrează la criteriile privind dimensiunea minimă. [AM 165]

| (11) | Caracterul imprevizibil al activităților de pescuit face oportună instituirea unui mecanism de stocare a produselor obținute din pescuit destinate consumului uman, cu scopul de a favoriza o mai mare stabilitate a pieței și de a spori randamentul produselor, în special prin crearea de valoare adăugată. Acest mecanism ar trebui să contribuie la stabilizarea și convergența piețelor locale din Uniune, în vederea realizării pieței unice. |
| --- | --- |

(11)

Caracterul imprevizibil al activităților de pescuit face oportună instituirea unui mecanism de stocare a produselor obținute din pescuit destinate consumului uman, cu scopul de a favoriza o mai mare stabilitate a pieței și de a spori randamentul produselor, în special prin crearea de valoare adăugată. Acest mecanism ar trebui să contribuie la stabilizarea și convergența piețelor locale din Uniune, în vederea realizării pieței unice.

| (11a) | Având în vedere depărtarea și izolarea geografică a regiunilor ultraperiferice, poate fi luat în considerare un program de acțiune specific care să țină seama de particularitățile acestor regiuni, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). [AM 11] |
| --- | --- |

(11a)

Având în vedere depărtarea și izolarea geografică a regiunilor ultraperiferice, poate fi luat în considerare un program de acțiune specific care să țină seama de particularitățile acestor regiuni, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). [AM 11]

| (11b) | Comisia ar trebui să ia măsuri pentru a sprijini participarea femeilor în cadrul organizațiilor de producători din acvacultură. [AM 12] |
| --- | --- |

(11b)

Comisia ar trebui să ia măsuri pentru a sprijini participarea femeilor în cadrul organizațiilor de producători din acvacultură. [AM 12]

| (12) | Organizațiile de producători pot înființa un fond colectiv

  ar trebui să beneficieze de asistență financiară din partea Uniunii în cadrul Fondului european
  pentru
  pescuit și afaceri maritime pentru
  a finanța producția, planurile de comercializare și mecanismul de stocare. [AM 13] |
| --- | --- |

(12)

Organizațiile de producători pot înființa un fond colectiv

  ar trebui să beneficieze de asistență financiară din partea Uniunii în cadrul Fondului european
  pentru
  pescuit și afaceri maritime pentru
  a finanța producția, planurile de comercializare și mecanismul de stocare. [AM 13]

| (13) | Pentru a ține seama de diversitatea prețurilor în întreaga Uniune, organizațiile de producători ar trebui să aibă dreptul de a propune un preț de declanșare a mecanismului de stocare. Acest preț de declanșare nu ar trebui să ducă la stabilirea de prețuri minime, care ar putea împiedica concurența. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a ține seama de diversitatea prețurilor în întreaga Uniune, organizațiile de producători ar trebui să aibă dreptul de a propune un preț de declanșare a mecanismului de stocare. Acest preț de declanșare nu ar trebui să ducă la stabilirea de prețuri minime, care ar putea împiedica concurența.

| (14) | Întrucât stocurile de pește reprezintă resurse comune, exploatarea sustenabilă și eficientă a acestora poate fi mai bine realizată, în anumite cazuri, de organizații compuse din membri provenind din state membre diferite
  și din regiuni diferite
  . Prin urmare, este necesar să se prevadă

  încurajeze
  de asemenea posibilitatea înființării unor organizații transnaționale de producători și a unor asociații de organizații de producători
  la nivel transregional
  ,
  bazate, după caz, pe regiunile biogeografice, precum și la nivel transnațional
  .
  Aceste organizații ar trebui să fie parteneriate menite să formuleze norme comune și obligatorii și să asigure un mediu concurențial echitabil pentru toate părțile implicate în pescuit. Cu ocazia înființării unor astfel organizații, este necesar să se acționeze astfel încât acestea să fie

  care sunt supuse în continuare normelor privind concurența, conform dispozițiilor din prezentul regulament
  și să se mențină legătura între comunitățile costiere individuale și zonele de pescuit și apele pe care le-au exploatat în mod tradițional
  . [AM 14] |
| --- | --- |

(14)

Întrucât stocurile de pește reprezintă resurse comune, exploatarea sustenabilă și eficientă a acestora poate fi mai bine realizată, în anumite cazuri, de organizații compuse din membri provenind din state membre diferite
  și din regiuni diferite
  . Prin urmare, este necesar să se prevadă

  încurajeze
  de asemenea posibilitatea înființării unor organizații transnaționale de producători și a unor asociații de organizații de producători
  la nivel transregional
  ,
  bazate, după caz, pe regiunile biogeografice, precum și la nivel transnațional
  .
  Aceste organizații ar trebui să fie parteneriate menite să formuleze norme comune și obligatorii și să asigure un mediu concurențial echitabil pentru toate părțile implicate în pescuit. Cu ocazia înființării unor astfel organizații, este necesar să se acționeze astfel încât acestea să fie

  care sunt supuse în continuare normelor privind concurența, conform dispozițiilor din prezentul regulament
  și să se mențină legătura între comunitățile costiere individuale și zonele de pescuit și apele pe care le-au exploatat în mod tradițional
  . [AM 14]

| (15) | Aplicarea unor standarde comune de comercializare ar trebui să facă posibilă aprovizionarea pieței cu produse sustenabile, să actualizeze întregul potențial al pieței interne în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură și să faciliteze comerțul bazat pe concurență loială, contribuind astfel la îmbunătățirea profitabilității producției. |
| --- | --- |

(15)

Aplicarea unor standarde comune de comercializare ar trebui să facă posibilă aprovizionarea pieței cu produse sustenabile, să actualizeze întregul potențial al pieței interne în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură și să faciliteze comerțul bazat pe concurență loială, contribuind astfel la îmbunătățirea profitabilității producției.

| (16) | Dată fiind varietatea tot mai mare a produselor obținute din pescuit și din acvacultură, este esențial să li se furnizeze

  Este necesar să se ofere
  consumatorilor un minim de informații obligatorii privind caracteristicile principale ale produselor. În vederea promovării diferențierii produselor, este, de asemenea, necesar să se țină seama de informațiile suplimentare care pot fi menționate în mod voluntar

  informații clare și cuprinzătoare, printre altele, cu privire la originea, metoda și data de fabricare a produselor, pentru a permite acestora să ia decizii în cunoștință de cauză. [AM 15]. |
| --- | --- |

(16)

Dată fiind varietatea tot mai mare a produselor obținute din pescuit și din acvacultură, este esențial să li se furnizeze

  Este necesar să se ofere
  consumatorilor un minim de informații obligatorii privind caracteristicile principale ale produselor. În vederea promovării diferențierii produselor, este, de asemenea, necesar să se țină seama de informațiile suplimentare care pot fi menționate în mod voluntar

  informații clare și cuprinzătoare, printre altele, cu privire la originea, metoda și data de fabricare a produselor, pentru a permite acestora să ia decizii în cunoștință de cauză. [AM 15].

| (16a) | Utilizarea unei etichete ecologice pentru produsele obținute din pescuit provenite atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii oferă posibilitatea informării clare cu privire la sustenabilitatea ecologică a acestor produse. Prin urmare, Comisia ar trebui să examineze posibilitatea elaborării și stabilirii unor criterii minime pentru crearea unei etichete ecologice la nivelul Uniunii pentru produsele obținute din pescuit. [AM 16] |
| --- | --- |

(16a)

Utilizarea unei etichete ecologice pentru produsele obținute din pescuit provenite atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii oferă posibilitatea informării clare cu privire la sustenabilitatea ecologică a acestor produse. Prin urmare, Comisia ar trebui să examineze posibilitatea elaborării și stabilirii unor criterii minime pentru crearea unei etichete ecologice la nivelul Uniunii pentru produsele obținute din pescuit. [AM 16]

| (16b) | Pentru protejarea consumatorilor europeni, autoritățile statelor membre responsabile cu monitorizarea și garantarea îndeplinirii obligațiilor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să utilizeze la maximum tehnologia disponibilă, inclusiv testele ADN, pentru a descuraja etichetarea falsă a capturilor de către operatori. [AM 17] |
| --- | --- |

(16b)

Pentru protejarea consumatorilor europeni, autoritățile statelor membre responsabile cu monitorizarea și garantarea îndeplinirii obligațiilor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să utilizeze la maximum tehnologia disponibilă, inclusiv testele ADN, pentru a descuraja etichetarea falsă a capturilor de către operatori. [AM 17]

| (16c) | Având în vedere importanța acordată de consumatori criteriilor bazate pe origine și pe proveniență, în sens larg, atunci când aleg produsele obținute din pescuit și din acvacultură oferite pe piață, este necesar să se garanteze în special că ei dispun de informații cât mai sigure, clare și cuprinzătoare cu putință în acest sens. [AM 18] |
| --- | --- |

(16c)

Având în vedere importanța acordată de consumatori criteriilor bazate pe origine și pe proveniență, în sens larg, atunci când aleg produsele obținute din pescuit și din acvacultură oferite pe piață, este necesar să se garanteze în special că ei dispun de informații cât mai sigure, clare și cuprinzătoare cu putință în acest sens. [AM 18]

| (16d) | Pentru a asigura coerența între PCP, în special în ceea ce privește OCP și informarea consumatorilor, și politica comercială comună, este important să se evite orice definiție prea largă a originii vamale preferențiale a produselor obținute din pescuit și din acvacultură sau orice excepție de la definițiile standard, care ar afecta trasabilitatea produselor și ar menține confuzia cu privire la locul și la condițiile reale de producție. [AM 19] |
| --- | --- |

(16d)

Pentru a asigura coerența între PCP, în special în ceea ce privește OCP și informarea consumatorilor, și politica comercială comună, este important să se evite orice definiție prea largă a originii vamale preferențiale a produselor obținute din pescuit și din acvacultură sau orice excepție de la definițiile standard, care ar afecta trasabilitatea produselor și ar menține confuzia cu privire la locul și la condițiile reale de producție. [AM 19]

| (17) | Normele în materie de concurență referitoare la acorduri, decizii și practici menționate la articolul 101 din TFUE ar trebui să se aplice la producția sau la comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în măsura în care aplicarea acestora nu împiedică funcționarea organizării comune a piețelor și nu pune în pericol îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din TFUE. |
| --- | --- |

(17)

Normele în materie de concurență referitoare la acorduri, decizii și practici menționate la articolul 101 din TFUE ar trebui să se aplice la producția sau la comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în măsura în care aplicarea acestora nu împiedică funcționarea organizării comune a piețelor și nu pune în pericol îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din TFUE.

| (17a) | Este necesar să se asigure că produsele importate care intră pe piața Uniunii respectă aceleași cerințe și standarde de comercializare pe care trebuie să le îndeplinească producătorii din Uniune. [AM 20] |
| --- | --- |

(17a)

Este necesar să se asigure că produsele importate care intră pe piața Uniunii respectă aceleași cerințe și standarde de comercializare pe care trebuie să le îndeplinească producătorii din Uniune. [AM 20]

| (18) | Este oportună stabilirea de norme privind concurența aplicabile producției și comercializării de produse obținute din pescuit și din acvacultură, ținând cont de caracteristicile specifice ale sectorului pescuitului și acvaculturii, inclusiv de fragmentarea acestuia, de faptul că peștele reprezintă o resursă comună și de volumul mare de importuri
  , care ar trebui să fie reglementate de aceleași norme care se aplică produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune
  . În interesul simplificării, dispozițiile relevante din Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 al Consiliului din 24 iulie 2006 de aplicare a anumitor norme de concurență în domeniul producției și comerțului cu produse agricole (5) ar trebui să fie încorporate în prezentul regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 nu ar trebui să se mai aplice produselor obținute din pescuit și din acvacultură. [AM 21] |
| --- | --- |

(18)

Este oportună stabilirea de norme privind concurența aplicabile producției și comercializării de produse obținute din pescuit și din acvacultură, ținând cont de caracteristicile specifice ale sectorului pescuitului și acvaculturii, inclusiv de fragmentarea acestuia, de faptul că peștele reprezintă o resursă comună și de volumul mare de importuri
  , care ar trebui să fie reglementate de aceleași norme care se aplică produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune
  . În interesul simplificării, dispozițiile relevante din Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 al Consiliului din 24 iulie 2006 de aplicare a anumitor norme de concurență în domeniul producției și comerțului cu produse agricole (5) ar trebui să fie încorporate în prezentul regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 nu ar trebui să se mai aplice produselor obținute din pescuit și din acvacultură. [AM 21]

| (19) | Este necesară o îmbunătățire a informațiilor economice privind piețele din sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(19)

Este necesară o îmbunătățire a informațiilor economice privind piețele din sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură de la nivelul Uniunii.

| (20) | Pentru a face posibile completarea sau modificarea condițiilor și a cerințelor pentru recunoașterea

  asigura funcționarea corectă a
  organizațiilor de producători
  și a organizațiilor interprofesionale
  ,
  precum și pentru a stabili standarde comune de comercializare corespunzătoare,

  completarea sau modificarea conținutului planului de producție și de comercializare, definirea și modificarea standardelor comune de comercializare, completarea sau modificarea informațiilor obligatorii și stabilirea unor criterii minimale privind informațiile furnizate de operatori pentru consumatori, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în ceea ce privește articolele 24, 33, 41 și 46

  sprijinul lor financiar, regulile lor de procedură
  ,
  conținutul planului de producție și de comercializare, precum și definiția și modificarea standardelor comune de comercializare,
  în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. [AM 22] Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să realizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a face posibile completarea sau modificarea condițiilor și a cerințelor pentru recunoașterea

  asigura funcționarea corectă a
  organizațiilor de producători
  și a organizațiilor interprofesionale
  ,
  precum și pentru a stabili standarde comune de comercializare corespunzătoare,

  completarea sau modificarea conținutului planului de producție și de comercializare, definirea și modificarea standardelor comune de comercializare, completarea sau modificarea informațiilor obligatorii și stabilirea unor criterii minimale privind informațiile furnizate de operatori pentru consumatori, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în ceea ce privește articolele 24, 33, 41 și 46

  sprijinul lor financiar, regulile lor de procedură
  ,
  conținutul planului de producție și de comercializare, precum și definiția și modificarea standardelor comune de comercializare,
  în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. [AM 22] Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să realizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (22) | Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament privind termenele și procedurile ce urmează a fi aplicate de statele membre pentru recunoașterea organizațiilor de producători și a organizațiilor interprofesionale; formatul, termenele și procedura pentru comunările lor către Comisie cu privire la deciziile de a acorda sau a retrage recunoașterea; reguli privind frecvența, conținutul și modalitățile practice ale controalelor efectuate de statele membre; formatul și procedura de notificare de către statele membre in situația extinderii normelor; procedura și termenele pentru trimiterea de către organizațiile de producători și pentru aprobarea de către statele membre a planului de producție și de comercializare; și formatul și procedura de publicare de către statele membre a prețurilor de declanșare, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de punere în aplicare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele prin care statele membre realizează controlul exercitării competențelor de executare de către Comisie (6). |
| --- | --- |

(22)

Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament privind termenele și procedurile ce urmează a fi aplicate de statele membre pentru recunoașterea organizațiilor de producători și a organizațiilor interprofesionale; formatul, termenele și procedura pentru comunările lor către Comisie cu privire la deciziile de a acorda sau a retrage recunoașterea; reguli privind frecvența, conținutul și modalitățile practice ale controalelor efectuate de statele membre; formatul și procedura de notificare de către statele membre in situația extinderii normelor; procedura și termenele pentru trimiterea de către organizațiile de producători și pentru aprobarea de către statele membre a planului de producție și de comercializare; și formatul și procedura de publicare de către statele membre a prețurilor de declanșare, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de punere în aplicare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele prin care statele membre realizează controlul exercitării competențelor de executare de către Comisie (6).

| (22a) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură nu poate fi realizat în suficientă măsură de statele membre, și având în vedere amploarea și efectele sale și necesitatea continuării acțiunilor comune, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(22a)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură nu poate fi realizat în suficientă măsură de statele membre, și având în vedere amploarea și efectele sale și necesitatea continuării acțiunilor comune, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (23) | Regulamentul (CE) nr. 104/2000 ar trebuie abrogat, însă din motive de securitate juridică anumite dispoziții din acesta ar trebui să se aplice în continuare până la intrarea în vigoare a regulamentului privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. |
| --- | --- |

(23)

Regulamentul (CE) nr. 104/2000 ar trebuie abrogat, însă din motive de securitate juridică anumite dispoziții din acesta ar trebui să se aplice în continuare până la intrarea în vigoare a regulamentului privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime.

| (23a) | Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(23a)

Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiectul

(1)   Se instituie o organizare comună a piețelor pentru produsele obținute din pescuit și din acvacultură, denumită în continuare „organizarea comună a piețelor”.

(2)   Organizarea comună a piețelor („OCP”) conține următoarele instrumente:

| (a) | organizații profesionale; |
| --- | --- |

(a)

organizații profesionale;

| (b) | standarde de comercializare; |
| --- | --- |

(b)

standarde de comercializare;

| (c) | informarea consumatorilor; |
| --- | --- |

(c)

informarea consumatorilor;

| (d) | norme privind concurența; |
| --- | --- |

(d)

norme privind concurența;

| (e) | cunoașterea pieței; |
| --- | --- |

(e)

cunoașterea pieței;

| (ea) | dimensiunea externă. [AM 23] |
| --- | --- |

(ea)

dimensiunea externă. [AM 23]

Articolul 2

Domeniul de aplicare

OCP se aplică produselor obținute din pescuit și din acvacultură enumerate în anexa I, care sunt
  produse sau
  comercializate în Uniune. [AM 24]

Articolul 3

Obiective

OCP contribuie la îndeplinirea obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) nr .../20XX al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind politica comună în domeniul pescuitului (7)

  și, în special, la asigurarea unor stimulente de piață în sprijinul unor practici de producție mai sustenabile, la ameliorarea poziției pe piață a produselor din Uniune, la elaborarea de strategii de producție în vederea adaptării politicii comune în domeniul pescuitului („PCP”) la schimbările structurale și la fluctuațiile pe termen scurt ale piețelor, precum și la consolidarea potențialului comercial al produselor Uniunii
  . [AM 25]

Articolul 4

Principii

OCP este ghidată de principiile bunei guvernanțe, prevăzute la articolul 4 din Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului

  obținute pe baza unei definiții clare a responsabilităților la nivelul Uniunii și la nivel național, regional și local, a unei perspective pe termen lung, a unei participări ample a operatorilor, a responsabilității statului de pavilion, precum și pe baza unei coerențe cu politica maritimă integrată, cu politica comercială și cu celelalte politici ale Uniunii
  . [AM 26]

Articolul 5

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile menționate în Regulamentul (UE) nr .../20XX (8)

  și cele prevăzute în Regulamentul (CE) nr
  .
  1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (9) și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului

   (10). [AM 27]

Se aplică de asemenea următoarele definiții:

| (a) | „produse obținute din pescuit” înseamnă organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit sau produsele derivate din acestea, astfel cum sunt enumerate în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

„produse obținute din pescuit” înseamnă organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit sau produsele derivate din acestea, astfel cum sunt enumerate în anexa I;

| (b) | „produse din acvacultură” înseamnă organismele acvatice în orice stadiu al ciclului lor de viață care rezultă din orice activitate de acvacultură sau produsele provenite din acestea, astfel cum sunt enumerate în anexa I; |
| --- | --- |

(b)

„produse din acvacultură” înseamnă organismele acvatice în orice stadiu al ciclului lor de viață care rezultă din orice activitate de acvacultură sau produsele provenite din acestea, astfel cum sunt enumerate în anexa I;

| (c) | „producător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care utilizează mijloace de producție pentru obținerea produselor obținute din pescuit sau din acvacultură, în vederea introducerii acestora pe piață; |
| --- | --- |

(c)

„producător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care utilizează mijloace de producție pentru obținerea produselor obținute din pescuit sau din acvacultură, în vederea introducerii acestora pe piață;

| (d) | „sectorul pescuitului sau acvaculturii” înseamnă sectorul economiei care include toate activitățile de producție, prelucrare și comercializare a produselor obținute din pescuit și din acvacultură; |
| --- | --- |

(d)

„sectorul pescuitului sau acvaculturii” înseamnă sectorul economiei care include toate activitățile de producție, prelucrare și comercializare a produselor obținute din pescuit și din acvacultură;

| (da) | „capturi nedorite”, înseamnă capturile astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr .../20XX (11); [AM 28] |
| --- | --- |

(da)

„capturi nedorite”, înseamnă capturile astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr .../20XX (11); [AM 28]

| (e) | „a face disponibil pe piață” înseamnă orice tip de furnizare a unui produs obținut din pescuit sau din acvacultură spre distribuire, consum sau utilizare pe piața Uniunii în cursul unei activități comerciale, fie în schimbul unei plăți, fie gratuit; |
| --- | --- |

(e)

„a face disponibil pe piață” înseamnă orice tip de furnizare a unui produs obținut din pescuit sau din acvacultură spre distribuire, consum sau utilizare pe piața Uniunii în cursul unei activități comerciale, fie în schimbul unei plăți, fie gratuit;

| (f) | „introducere pe piață” înseamnă punerea la dispoziție pentru prima dată a unui produs obținut din pescuit sau din acvacultură pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(f)

„introducere pe piață” înseamnă punerea la dispoziție pentru prima dată a unui produs obținut din pescuit sau din acvacultură pe piața Uniunii.

Capitolul II

Organizații profesionale

Secțiunea I

Înființare, obiective și măsuri

Articolul 6

Înființarea organizațiilor de producători din domeniul pescuitului

Este posibilă înființarea de organizații de producători din domeniul pescuitului, sub formă de grupuri stabilite la inițiativa producătorilor de produse obținute din pescuit din unul sau mai multe state membre, precum și recunoașterea acestora în conformitate cu secțiunea II.

La înființarea organizațiilor de producători din domeniul pescuitului, ar trebui să se țină cont de situația specifică a producătorilor din domeniul pescuitului costier la scară mică și neindustrial, astfel încât, în special, aceștia să beneficieze de o discriminare pozitivă în ceea ce privește accesul la ajutoarele pentru înființarea organizațiilor de producători. [AM 29]

Articolul 7

Obiective ale organizațiilor de producători din domeniul pescuitului

Organizațiile de producători din domeniul pescuitului au următoarele obiective:

| (a) | promovarea desfășurării de către membri a unor activități de pescuit viabile
  și durabile
  , cu respectarea integrală a politicii de conservare
  , gestionare și exploatare
  prevăzute în Regulamentul (UE) nr .../20XX (11)și în actele juridice ale Uniunii în domeniul mediului; [AM 30] |
| --- | --- |

(a)

promovarea desfășurării de către membri a unor activități de pescuit viabile
  și durabile
  , cu respectarea integrală a politicii de conservare
  , gestionare și exploatare
  prevăzute în Regulamentul (UE) nr .../20XX (11)și în actele juridice ale Uniunii în domeniul mediului; [AM 30]

| (aa) | planificarea producției membrilor lor și consilierea autorităților regionale și ale statelor membre în legătură cu problemele de gestionare a zonelor de pescuit, precum și împărtășirea celor mai bune practici dezvoltate de navele din Uniune; [AM 31] |
| --- | --- |

(aa)

planificarea producției membrilor lor și consilierea autorităților regionale și ale statelor membre în legătură cu problemele de gestionare a zonelor de pescuit, precum și împărtășirea celor mai bune practici dezvoltate de navele din Uniune; [AM 31]

| (ab) | contribuția la lanțul alimentar și menținerea și crearea de locuri de muncă în zonele costiere și rurale, inclusiv prin programe de instruire profesională și cooperare pentru a încuraja tinerii să intre în acest sector și asigurarea unui nivel de trai decent pentru cei implicați în sectorul pescuitului; [AM 32] |
| --- | --- |

(ab)

contribuția la lanțul alimentar și menținerea și crearea de locuri de muncă în zonele costiere și rurale, inclusiv prin programe de instruire profesională și cooperare pentru a încuraja tinerii să intre în acest sector și asigurarea unui nivel de trai decent pentru cei implicați în sectorul pescuitului; [AM 32]

| (b) | gestionarea

  evitarea, reducerea la minimum și exploatarea în mod optim a
  capturilor nedorite de stocuri comerciale
  fără a crea o piață substanțială pentru astfel de capturi
  ; [AM 33] |
| --- | --- |

(b)

gestionarea

  evitarea, reducerea la minimum și exploatarea în mod optim a
  capturilor nedorite de stocuri comerciale
  fără a crea o piață substanțială pentru astfel de capturi
  ; [AM 33]

| (ba) | contribuția la eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat prin supunerea propriilor membri unor controale interne, dacă acest lucru se dovedește necesar; [AM 34] |
| --- | --- |

(ba)

contribuția la eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat prin supunerea propriilor membri unor controale interne, dacă acest lucru se dovedește necesar; [AM 34]

| (bb) | reducerea impactului activităților de pescuit asupra mediului, inclusiv prin implementarea de măsuri pentru îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit pentru a controla efortul de pescuit și a evita capturile nedorite și neautorizate; [AM 35] |
| --- | --- |

(bb)

reducerea impactului activităților de pescuit asupra mediului, inclusiv prin implementarea de măsuri pentru îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit pentru a controla efortul de pescuit și a evita capturile nedorite și neautorizate; [AM 35]

| (bc) | gestionarea dreptului de acces la resursele alocate membrilor lor în conformitate cu dispozițiile capitolului IV din Regulamentul (UE) nr .../20XX

   (12); [AM 36] |
| --- | --- |

(bc)

gestionarea dreptului de acces la resursele alocate membrilor lor în conformitate cu dispozițiile capitolului IV din Regulamentul (UE) nr .../20XX

   (12); [AM 36]

| (c) | îmbunătățirea condițiilor pentru introducerea pe piață a produselor obținute din pescuit provenind de la membrii organizațiilor; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea condițiilor pentru introducerea pe piață a produselor obținute din pescuit provenind de la membrii organizațiilor;

| (d) | stabilizarea piețelor; |
| --- | --- |

(d)

stabilizarea piețelor;

| (e) | îmbunătățirea rentabilității producătorilor
  și sporirea veniturilor operatorilor din domeniul pescuitului
  ; [AM 37] |
| --- | --- |

(e)

îmbunătățirea rentabilității producătorilor
  și sporirea veniturilor operatorilor din domeniul pescuitului
  ; [AM 37]

| (ea) | asigurarea trasabilității produselor pescărești și îmbunătățirea accesului la informații clare și cuprinzătoare pentru consumatori pentru a ajuta la creșterea nivelului de înțelegere a statutului de conservare a ecosistemelor marine și a resurselor halieutice, precum și educarea consumatorilor în legătură cu marea varietate a speciilor disponibile pentru consum; [AM 38] |
| --- | --- |

(ea)

asigurarea trasabilității produselor pescărești și îmbunătățirea accesului la informații clare și cuprinzătoare pentru consumatori pentru a ajuta la creșterea nivelului de înțelegere a statutului de conservare a ecosistemelor marine și a resurselor halieutice, precum și educarea consumatorilor în legătură cu marea varietate a speciilor disponibile pentru consum; [AM 38]

| (eb) | promovarea utilizării tehnologiei informațiilor și comunicațiilor („TIC”) pentru a asigura îmbunătățirea comercializării și prețuri mai mari la produsele obținute din pescuit. [AM 39] |
| --- | --- |

(eb)

promovarea utilizării tehnologiei informațiilor și comunicațiilor („TIC”) pentru a asigura îmbunătățirea comercializării și prețuri mai mari la produsele obținute din pescuit. [AM 39]

Articolul 8

Măsuri care pot fi adoptate de organizațiile de producători din domeniul pescuitului

Organizațiile de producători din domeniul pescuitului pot recurge

  recurg, printre altele,
  la următoarele măsuri pentru a atinge obiectivele menționate la articolul 7: [AM 41]

| (a) | planificarea
  gestionării
  activităților de pescuit ale membrilor acestora
  , inclusiv elaborarea și implementarea de măsuri pentru a îmbunătăți selectivitatea activităților de pescuit și consilierea statelor membre și a autorităților regionale în legătură cu planurile susmenționate, de o manieră pe deplin conformă cu măsurile respective
  ; [AM 42] |
| --- | --- |

(a)

planificarea
  gestionării
  activităților de pescuit ale membrilor acestora
  , inclusiv elaborarea și implementarea de măsuri pentru a îmbunătăți selectivitatea activităților de pescuit și consilierea statelor membre și a autorităților regionale în legătură cu planurile susmenționate, de o manieră pe deplin conformă cu măsurile respective
  ; [AM 42]

| (b) | utilizarea optimă a capturilor nedorite de stocuri comerciale, prin

  și acordarea de asistență membrilor lor pentru evitarea și reducerea la minim a acestor capturi
  .







  — | eliminarea produselor debarcate care nu respectă dimensiunile minime de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a) pentru alte utilizări decât consumul uman; |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizarea optimă a capturilor nedorite de stocuri comerciale, prin

  și acordarea de asistență membrilor lor pentru evitarea și reducerea la minim a acestor capturi
  .

—

eliminarea produselor debarcate care nu respectă dimensiunile minime de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a) pentru alte utilizări decât consumul uman;

| — | introducerea pe piață a produselor debarcate care respectă dimensiunile minime de comercializate menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a); |
| --- | --- |

—

introducerea pe piață a produselor debarcate care respectă dimensiunile minime de comercializate menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a);

| — | distribuirea gratuită a produselor debarcate în scopuri caritabile sau filantropice;
  [AM 43 și 44] |
| --- | --- |

—

distribuirea gratuită a produselor debarcate în scopuri caritabile sau filantropice;
  [AM 43 și 44]

| (c) | ajustarea producției la cerințele pieței; |
| --- | --- |

(c)

ajustarea producției la cerințele pieței;

| (d) | canalizarea ofertei și a comercializării produselor membrilor lor; |
| --- | --- |

(d)

canalizarea ofertei și a comercializării produselor membrilor lor;

| (e) | gestionarea depozitării temporare a produselor obținute din pescuit în conformitate cu articolele 35 și 36; |
| --- | --- |

(e)

gestionarea depozitării temporare a produselor obținute din pescuit în conformitate cu articolele 35 și 36;

| (f) | controlul conformității activităților desfășurate de membri cu normele stabilite de organizația de producători și luarea de măsuri pentru a asigura această conformitate; |
| --- | --- |

(f)

controlul conformității activităților desfășurate de membri cu normele stabilite de organizația de producători și luarea de măsuri pentru a asigura această conformitate;

| (fa) | îmbunătățirea calității, cunoașterii și a transparenței producției și a pieței; efectuarea de studii având ca obiectiv îmbunătățirea activităților de planificare și gestionare și susținerea programelor profesionale de promovare a produselor obținute prin activități de pescuit sustenabile; [AM 46] |
| --- | --- |

(fa)

îmbunătățirea calității, cunoașterii și a transparenței producției și a pieței; efectuarea de studii având ca obiectiv îmbunătățirea activităților de planificare și gestionare și susținerea programelor profesionale de promovare a produselor obținute prin activități de pescuit sustenabile; [AM 46]

| (fb) | transmiterea, în mod voluntar, de informații autorităților competente ale statelor membre cu privire la starea de conservare a ecosistemelor marine și a resurselor piscicole la intervalele și prin mijloacele considerate potrivite; [AM 47] |
| --- | --- |

(fb)

transmiterea, în mod voluntar, de informații autorităților competente ale statelor membre cu privire la starea de conservare a ecosistemelor marine și a resurselor piscicole la intervalele și prin mijloacele considerate potrivite; [AM 47]

| (fc) | asigurarea gestionării colective a posibilităților de pescuit pentru membrii lor; [AM 48] |
| --- | --- |

(fc)

asigurarea gestionării colective a posibilităților de pescuit pentru membrii lor; [AM 48]

| (fd) | promovarea accesului consumatorilor la informații clare și complete referitoare la produsele obținute din pescuit. [AM 49] |
| --- | --- |

(fd)

promovarea accesului consumatorilor la informații clare și complete referitoare la produsele obținute din pescuit. [AM 49]

Articolul 9

Înființarea organizațiilor de producători din domeniul acvaculturii

Este posibilă înființarea de organizații de producători din domeniul acvaculturii, sub forma unor grupuri stabilite la inițiativa producătorilor de produse din acvacultură din unul sau mai multe state membre, precum și recunoașterea acestora în conformitate cu secțiunea II.

Articolul 10

Obiective ale organizațiilor de producători din domeniul acvaculturii

Organizațiile de producători din domeniul acvaculturii au următoarele obiective:

| (a) | promovarea desfășurării de către membrii lor a unor activități de acvacultură
  viabile și
  sustenabile
  din punct de vedere economic
  ,
  social și al mediului și a beneficiilor acvaculturii ecologice
  , prin oferirea de posibilități de dezvoltare
  , în strânsă colaborare cu statele membre și cu autoritățile regionale și în conformitate cu Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (13) și cu Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (14), în cadrul juridic din fiecare stat membru sau din fiecare parte a acestuia
  ; [AM 151] |
| --- | --- |

(a)

promovarea desfășurării de către membrii lor a unor activități de acvacultură
  viabile și
  sustenabile
  din punct de vedere economic
  ,
  social și al mediului și a beneficiilor acvaculturii ecologice
  , prin oferirea de posibilități de dezvoltare
  , în strânsă colaborare cu statele membre și cu autoritățile regionale și în conformitate cu Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (13) și cu Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (14), în cadrul juridic din fiecare stat membru sau din fiecare parte a acestuia
  ; [AM 151]

| (aa) | garantarea faptului că hrana pe bază de pește utilizată în acvacultură provine din activități de pescuit gestionate sustenabil; [AM 52] |
| --- | --- |

(aa)

garantarea faptului că hrana pe bază de pește utilizată în acvacultură provine din activități de pescuit gestionate sustenabil; [AM 52]

| (b) | contribuirea la oferta de hrană
  , respectând standardele de calitate a alimentelor și de siguranță, precum
  și la angajarea forței de muncă în zonele de coastă și rurale; [AM 53] |
| --- | --- |

(b)

contribuirea la oferta de hrană
  , respectând standardele de calitate a alimentelor și de siguranță, precum
  și la angajarea forței de muncă în zonele de coastă și rurale; [AM 53]

| (c) | garantarea conformității activităților desfășurate de membri cu planurile naționale strategice menționate la articolul 51 din Regulamentul (UE) nr .../20XX (15); |
| --- | --- |

(c)

garantarea conformității activităților desfășurate de membri cu planurile naționale strategice menționate la articolul 51 din Regulamentul (UE) nr .../20XX (15);

| (d) | îmbunătățirea condițiilor pentru introducerea pe piață a produselor din acvacultură ale membrilor organizațiilor; |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea condițiilor pentru introducerea pe piață a produselor din acvacultură ale membrilor organizațiilor;

| (da) | stabilizarea piețelor; [AM 54] |
| --- | --- |

(da)

stabilizarea piețelor; [AM 54]

| (e) | îmbunătățirea rentabilității producătorilor
  și a veniturilor lucrătorilor din sector, ameliorând totodată condițiile lor de muncă
  ; [AM 55] |
| --- | --- |

(e)

îmbunătățirea rentabilității producătorilor
  și a veniturilor lucrătorilor din sector, ameliorând totodată condițiile lor de muncă
  ; [AM 55]

| (ea) | lansarea de programe pentru promovarea îmbunătățirii continue a activităților și produselor de acvacultură ecologice și sustenabile, precum și a formării și instruirii profesionale și de acțiuni pentru a asigura un nivel de trai decent pentru cei implicați în activități de acvacultură și pentru a reduce la minimum efectele dăunătoare asupra întregului lanț de producție; [AM 56] |
| --- | --- |

(ea)

lansarea de programe pentru promovarea îmbunătățirii continue a activităților și produselor de acvacultură ecologice și sustenabile, precum și a formării și instruirii profesionale și de acțiuni pentru a asigura un nivel de trai decent pentru cei implicați în activități de acvacultură și pentru a reduce la minimum efectele dăunătoare asupra întregului lanț de producție; [AM 56]

| (eb) | promovarea tuturor activităților care sunt în interesul membrilor organizațiilor de producători și dezvoltarea și îmbunătățirea funcționării sectorului pentru a permite organizațiilor de producători să urmărească obiective care nu sunt precizate la acest articol; [AM 57] |
| --- | --- |

(eb)

promovarea tuturor activităților care sunt în interesul membrilor organizațiilor de producători și dezvoltarea și îmbunătățirea funcționării sectorului pentru a permite organizațiilor de producători să urmărească obiective care nu sunt precizate la acest articol; [AM 57]

| (ec) | facilitarea accesului consumatorilor la informațiile referitoare la produsele obținute din acvacultură; [AM 58] |
| --- | --- |

(ec)

facilitarea accesului consumatorilor la informațiile referitoare la produsele obținute din acvacultură; [AM 58]

| (ed) | utilizarea, după caz, a TIC pentru a asigura obținerea celui mai bun preț posibil pentru produse. [AM 59] |
| --- | --- |

(ed)

utilizarea, după caz, a TIC pentru a asigura obținerea celui mai bun preț posibil pentru produse. [AM 59]

Articolul 11

Măsuri care pot fi adoptate de organizațiile de producători din domeniul acvaculturii

Organizațiile de producători din domeniul acvaculturii
  pot recurge, printre altele,
  la următoarele măsuri pentru a atinge obiectivele menționate la articolul 10: [AM 60]

| (a) | promovarea acvaculturii sustenabile
  , extensive
  și responsabile, în special în ceea ce privește protecția mediului, sănătatea animală și bunăstarea animalelor; [AM 61] |
| --- | --- |

(a)

promovarea acvaculturii sustenabile
  , extensive
  și responsabile, în special în ceea ce privește protecția mediului, sănătatea animală și bunăstarea animalelor; [AM 61]

| (aa) | planificarea gestionării activităților de acvacultură ale membrilor lor; [AM 62] |
| --- | --- |

(aa)

planificarea gestionării activităților de acvacultură ale membrilor lor; [AM 62]

| (b) | ajustarea producției la cerințele pieței; |
| --- | --- |

(b)

ajustarea producției la cerințele pieței;

| (c) | canalizarea ofertei
  , stabilizarea prețurilor
  și a comercializării produselor membrilor lor; [AM 63] |
| --- | --- |

(c)

canalizarea ofertei
  , stabilizarea prețurilor
  și a comercializării produselor membrilor lor; [AM 63]

| (ca) | gestionarea depozitării temporare a produselor obținute din acvacultură, în conformitate cu articolele 35 și 36; [AM 64] |
| --- | --- |

(ca)

gestionarea depozitării temporare a produselor obținute din acvacultură, în conformitate cu articolele 35 și 36; [AM 64]

| (d) | controlul conformității activităților desfășurate de membri cu normele stabilite de organizația de producători și luarea de măsuri pentru a asigura această conformitate; |
| --- | --- |

(d)

controlul conformității activităților desfășurate de membri cu normele stabilite de organizația de producători și luarea de măsuri pentru a asigura această conformitate;

| (e) | colectarea de informații privind
  mediul și
  produsele comercializate, inclusiv informații economice privind primele vânzări și previziunile de producție; [AM 65] |
| --- | --- |

(e)

colectarea de informații privind
  mediul și
  produsele comercializate, inclusiv informații economice privind primele vânzări și previziunile de producție; [AM 65]

| (ea) | îmbunătățirea calității, cunoașterii și a transparenței producției și a pieței; efectuarea de studii având ca obiectiv îmbunătățirea activităților de planificare și gestionare și susținerea programelor profesionale de promovare a produselor obținute din activități de acvacultură sustenabile; [AM 66] |
| --- | --- |

(ea)

îmbunătățirea calității, cunoașterii și a transparenței producției și a pieței; efectuarea de studii având ca obiectiv îmbunătățirea activităților de planificare și gestionare și susținerea programelor profesionale de promovare a produselor obținute din activități de acvacultură sustenabile; [AM 66]

| (eb) | promovarea accesului consumatorilor la informații clare și complete referitoare la produsele de acvacultură; [AM 67] |
| --- | --- |

(eb)

promovarea accesului consumatorilor la informații clare și complete referitoare la produsele de acvacultură; [AM 67]

| (ec) | promovarea produselor obținute din acvacultură, prin valorificarea potențialului de certificare, în special a denumirilor de origine protejate și a calităților din punctul de vedere al sustenabilității. [AM 68] |
| --- | --- |

(ec)

promovarea produselor obținute din acvacultură, prin valorificarea potențialului de certificare, în special a denumirilor de origine protejate și a calităților din punctul de vedere al sustenabilității. [AM 68]

Articolul 12

Înființarea asociațiilor de organizații de producători

(1)   Este posibilă înființarea unei asociații de organizații de producători din domeniul pescuitului sau acvaculturii, sub forma unui grup stabilit la inițiativa organizațiilor de producători recunoscute într-unul sau mai multe state membre.

(2)   Dispozițiile din prezentul regulament aplicabile organizațiilor de producători se aplică și asociațiilor de organizații de producători, cu excepția existenței unor dispoziții contrare.

Articolul 13

Obiective ale asociațiilor de organizații de producători

Asociațiile de organizații de producători din domeniul pescuitului sau acvaculturii trebuie să urmărească următoarele obiective:

| (a) | îndeplinirea într-un mod mai
  sustenabil și
  eficient a oricăruia din obiectivele organizațiilor de producători participante stabilite la articolele 7 și 10; [AM 69] |
| --- | --- |

(a)

îndeplinirea într-un mod mai
  sustenabil și
  eficient a oricăruia din obiectivele organizațiilor de producători participante stabilite la articolele 7 și 10; [AM 69]

| (b) | coordonarea și dezvoltarea activităților de interes comun pentru organizațiile de producători participante
  , inclusiv îmbunătățirea strategiilor de marketing pentru produsele oferite consumatorilor
  ; [AM 70] |
| --- | --- |

(b)

coordonarea și dezvoltarea activităților de interes comun pentru organizațiile de producători participante
  , inclusiv îmbunătățirea strategiilor de marketing pentru produsele oferite consumatorilor
  ; [AM 70]

| (ba) | respectarea tuturor măsurilor menite să asigure, pentru fiecare stat membru, stabilitatea relativă a activităților de pescuit pentru fiecare stoc de pește sau zonă de pescuit. [AM 71] |
| --- | --- |

(ba)

respectarea tuturor măsurilor menite să asigure, pentru fiecare stat membru, stabilitatea relativă a activităților de pescuit pentru fiecare stoc de pește sau zonă de pescuit. [AM 71]

Articolul 13a

Finanțarea asociațiilor organizațiilor de producători

(1)
     
  Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime poate contribui financiar la înființarea și/sau la dezvoltarea unor asociații ale organizațiilor de producători.

(2)
     
  Comisiei i se conferă, în conformitate cu articolul 50, competența de a adopta acte delegate pentru stabilirea unor norme detaliate privind acordarea unui astfel de sprijin financiar. [AM 72]

Articolul 14

Înființarea organizațiilor interprofesionale

Este posibilă înființarea de organizații interprofesionale, sub forma unor grupuri stabilite la inițiativa operatorilor din domeniul produselor obținute din pescuit și din acvacultură din unul sau mai multe state membre, precum și recunoașterea acestora în conformitate cu secțiunea II.

Articolul 15

Obiectivele organizațiilor interprofesionale

Organizațiile interprofesionale au următoarele obiective:

| (a) | îmbunătățirea condițiilor pentru introducerea pe piață a produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea condițiilor pentru introducerea pe piață a produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune;

| (b) | acordarea de ajutor pentru coordonarea mai bună a procesului prin care se introduc pe piață și se fac disponibile produsele obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune. |
| --- | --- |

(b)

acordarea de ajutor pentru coordonarea mai bună a procesului prin care se introduc pe piață și se fac disponibile produsele obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune.

Articolul 16

Măsuri care pot fi adoptate de organizațiile interprofesionale

Organizațiile interprofesionale pot recurge la următoarele măsuri pentru a atinge obiectivele menționate la articolul 15:

| (a) | întocmirea de contracte standard compatibile cu dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

întocmirea de contracte standard compatibile cu dreptul Uniunii;

| (b) | promovarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune într-un mod nediscriminatoriu, prin utilizarea potențialului oferit de certificare, în special a denumirilor de origine, a sigiliilor de calitate, a denumirilor geografice și a meritelor de sustenabilitate
  , și prin dispunerea identificării clare a produselor din Uniune comparativ cu produsele importate
  ; [AM 73] |
| --- | --- |

(b)

promovarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune într-un mod nediscriminatoriu, prin utilizarea potențialului oferit de certificare, în special a denumirilor de origine, a sigiliilor de calitate, a denumirilor geografice și a meritelor de sustenabilitate
  , și prin dispunerea identificării clare a produselor din Uniune comparativ cu produsele importate
  ; [AM 73]

| (c) | stabilirea de norme privind producția și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură mai stricte decât cele prevăzute de actele juridice ale Uniunii sau de legislația națională; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea de norme privind producția și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură mai stricte decât cele prevăzute de actele juridice ale Uniunii sau de legislația națională;

| (d) | îmbunătățirea calității și a cunoștințelor despre producție și piață, precum și a transparenței acestora
  , precum și organizarea de programe de formare și instruire profesională pentru a încuraja și promova calitatea produselor, trasabilitatea, siguranța alimentară și inițiativele în domeniul cercetării și dezvoltării
  ; [AM 74] |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea calității și a cunoștințelor despre producție și piață, precum și a transparenței acestora
  , precum și organizarea de programe de formare și instruire profesională pentru a încuraja și promova calitatea produselor, trasabilitatea, siguranța alimentară și inițiativele în domeniul cercetării și dezvoltării
  ; [AM 74]

| (e) | desfășurarea de activități de cercetare și studii de piață și dezvoltarea de tehnici de optimizare a funcționării pieței, inclusiv în sectorul TIC; |
| --- | --- |

(e)

desfășurarea de activități de cercetare și studii de piață și dezvoltarea de tehnici de optimizare a funcționării pieței, inclusiv în sectorul TIC;

| (f) | furnizarea informațiilor și realizarea activității de cercetare necesare pentru a furniza o ofertă sustenabilă care să corespundă cerințelor pieței și așteptărilor consumatorilor în ceea ce privește cantitatea, calitatea și prețul; |
| --- | --- |

(f)

furnizarea informațiilor și realizarea activității de cercetare necesare pentru a furniza o ofertă sustenabilă care să corespundă cerințelor pieței și așteptărilor consumatorilor în ceea ce privește cantitatea, calitatea și prețul;

| (fa) | promovarea în rândul consumatorilor a speciilor cu valoare nutritivă semnificativă, care în prezent nu sunt comercializate și sunt obținute din stocuri de pești sănătoși; [AM 75] |
| --- | --- |

(fa)

promovarea în rândul consumatorilor a speciilor cu valoare nutritivă semnificativă, care în prezent nu sunt comercializate și sunt obținute din stocuri de pești sănătoși; [AM 75]

| (g) | controlul conformității activităților desfășurate de membri cu normele stabilite de organizația de producători și luarea de măsuri corespunzătoare pentru asigurarea respectării acestora. |
| --- | --- |

(g)

controlul conformității activităților desfășurate de membri cu normele stabilite de organizația de producători și luarea de măsuri corespunzătoare pentru asigurarea respectării acestora.

Secțiunea II

Recunoaștere

Articolul 17

Recunoașterea organizațiilor de producători

(1)
     Statele membre pot recunoaște ca organizații de producători din domeniul pescuitului sau acvaculturii toate grupurile de producători care solicită o asemenea recunoaștere, cu condiția ca acestea:

| (a) | să fie suficient de active economic pe teritoriul lor sau pe o parte din acest teritoriu, în special în ceea ce privește numărul de membri și volumul producției comercializabile; |
| --- | --- |

(a)

să fie suficient de active economic pe teritoriul lor sau pe o parte din acest teritoriu, în special în ceea ce privește numărul de membri și volumul producției comercializabile;

| (b) | să aibă personalitate juridică în conformitate cu dreptul intern al unui stat membru, să aibă sediul social și să fie stabilite pe teritoriul său; |
| --- | --- |

(b)

să aibă personalitate juridică în conformitate cu dreptul intern al unui stat membru, să aibă sediul social și să fie stabilite pe teritoriul său;

| (c) | să fie capabile să urmărească obiectivele stabilite la articolele 7 și 10; |
| --- | --- |

(c)

să fie capabile să urmărească obiectivele stabilite la articolele 7 și 10;

| (d) | să respecte normele privind concurența stabilite la capitolul VI

  capitolul V
  ; [AM 76] și |
| --- | --- |

(d)

să respecte normele privind concurența stabilite la capitolul VI

  capitolul V
  ; [AM 76] și

| (e) | să nu dețină o poziție dominantă pe o anumită piață, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru urmărirea obiectivelor stabilite la articolul 39 din tratat.
  [AM 77] |
| --- | --- |

(e)

să nu dețină o poziție dominantă pe o anumită piață, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru urmărirea obiectivelor stabilite la articolul 39 din tratat.
  [AM 77]

| (ea) | să demonstreze transparență în ceea ce privește apartenența, conducerea și sursele lor de finanțare. [AM 78] |
| --- | --- |

(ea)

să demonstreze transparență în ceea ce privește apartenența, conducerea și sursele lor de finanțare. [AM 78]

(1a)
     
  Statele membre pot stabili condiții suplimentare pentru recunoașterea unei organizații de producători. [AM 79]

(1b)
     
  Organizațiile de producători recunoscute în temeiul Regulamentului (CE) nr. 104/2000 sunt considerate recunoscute în temeiul prezentului regulament. [AM 80]

(1c)
     
  Ar trebui luate măsuri pentru a asigura prezența unui număr adecvat și reprezentativ de unități mici de pescuit în cadrul organizațiilor de producători. [AM 81]

Articolul 18

Recunoașterea organizațiilor interprofesionale

(1)
     Statele membre pot recunoaște ca organizații interprofesionale toate grupurile stabilite pe teritoriul lor care depun o cerere corespunzătoare, ținând seama de normele Uniunii, în special cele privind concurența, cu condiția ca aceste grupuri:

| (a) | să reprezinte o parte semnificativă a cel puțin două din următoarele activități într-una sau mai multe zone date: producția, comercializarea și/sau prelucrarea
  sau comercializarea
  de produse obținute din pescuit și din acvacultură sau de produse prelucrate din produse obținute din pescuit și din acvacultură
  pescuite de navele Uniunii sau produse în crescătoriile din statele membre
  ;[AM 82] |
| --- | --- |

(a)

să reprezinte o parte semnificativă a cel puțin două din următoarele activități într-una sau mai multe zone date: producția, comercializarea și/sau prelucrarea
  sau comercializarea
  de produse obținute din pescuit și din acvacultură sau de produse prelucrate din produse obținute din pescuit și din acvacultură
  pescuite de navele Uniunii sau produse în crescătoriile din statele membre
  ;[AM 82]

| (b) | să nu fie ele însele implicate în producerea, prelucrarea sau comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură sau a produselor prelucrate din produse obținute din pescuit și din acvacultură; |
| --- | --- |

(b)

să nu fie ele însele implicate în producerea, prelucrarea sau comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură sau a produselor prelucrate din produse obținute din pescuit și din acvacultură;

| (c) | să aibă personalitate juridică în conformitate cu dreptul intern al unui stat membru, să aibă sediul social și să fie stabilite pe teritoriul respectivului stat membru; |
| --- | --- |

(c)

să aibă personalitate juridică în conformitate cu dreptul intern al unui stat membru, să aibă sediul social și să fie stabilite pe teritoriul respectivului stat membru;

| (d) | să poată îndeplini obiectivele stabilite la articolul 15; |
| --- | --- |

(d)

să poată îndeplini obiectivele stabilite la articolul 15;

| (e) | să țină seama de interesele consumatorilor; și |
| --- | --- |

(e)

să țină seama de interesele consumatorilor; și

| (f) | să nu împiedice funcționarea corespunzătoare a OCP. |
| --- | --- |

(f)

să nu împiedice funcționarea corespunzătoare a OCP.

(1a)
     
  Organizațiile interprofesionale existente care îndeplinesc toate condițiile stabilite la prezentul articol pot fi, de asemenea, considerate a fi recunoscute, chiar dacă sunt înființate prin act executiv sau prin efectul legii. [AM 83]

Articolul 19

Controale și retragerea recunoașterii de către statele membre

Statele membre desfășoară controale la intervale regulate, pentru a stabili dacă organizațiile de producători
  , asociațiile organizațiilor de producători
  și organizațiile interprofesionale se conformează condițiilor de recunoaștere prevăzute la articolele 17 și 18 și, dacă este cazul, retrag recunoașterea organizațiilor de producători
  , a asociațiilor organizațiilor de producători
  sau a organizațiilor interprofesionale. [AM 84]

Articolul 20

Organizații transnaționale de producători, asociații de organizații de producători și organizații interprofesionale

Statele membre ai căror cetățeni sunt membri într-o organizație de producători
  , într-o asociație de organizații de producători
  sau în organizații interprofesionale înființate pe teritoriul unui alt stat membru și statele membre pe teritoriul căruia se află sediul social al unei asociații de organizații de producători recunoscute în diferite state membre trebuie să pună bazele, în colaborare cu statele membre implicate, cooperării administrative necesare pentru efectuarea controalelor asupra activităților organizației de producători sau ale asociației în cauză. [AM 85]

Articolul 21

Alocarea posibilităților de pescuit

O organizație de producători ai cărei membri sunt resortisanți ai unor state membre diferite sau o asociație de organizații de producători recunoscute în diferite state membre trebuie să își îndeplinească sarcinile fără a aduce atingere dispozițiilor care guvernează alocarea posibilităților de pescuit între statele membre, în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr .../20XX (16).

Articolul 22

Informarea Comisiei și publicarea listei organizațiilor de producători [AM 87]

Statele membre informează Comisia, prin mijloace electronice, cu privire la orice decizie de acordare sau de retragere a recunoașterii.

  La începutul fiecărui an, Comisia publică o listă a organizațiilor de producători recunoscute în anul anterior, precum și o listă a organizațiilor a căror recunoaștere a fost retrasă în cursul anului respectiv
  . [AM 88]

Articolul 23

Controale efectuate de Comisie

Pentru a se asigura că sunt respectate condițiile pentru recunoașterea organizațiilor de producători sau a organizațiilor interprofesionale prevăzute la articolele 17 și 18, Comisia poate să efectueze controale și, dacă este cazul, poate să ceară

  cere
  ca statele membre să retragă recunoașterea organizațiilor de producători sau a organizațiilor interprofesionale. [AM 89]

Articolul 24

Acte delegate

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 50,
  pentru stabilirea unor norme privind funcționarea internă a organizațiilor de producători sau a organizațiilor interprofesionale, regulile de asociere a acestora, dispoziții financiare și bugetare care li se aplică, obligațiile membrilor acestora și asigurarea respectării acestor normelor, inclusiv a sancțiunilor. [AM 90]

| (a) | modificarea sau completarea condițiilor de recunoaștere prevăzute la articolele 17 și 18. Aceste norme pot să se refere la funcționarea internă a organizației de producători sau a organizațiilor interprofesionale, la regulile de asociere ale acestora, la dispozițiile financiare și bugetare, la obligațiile membrilor lor și la executarea aplicării normelor acestora, inclusiv a sancțiunilor;
  [AM 91] |
| --- | --- |

(a)

modificarea sau completarea condițiilor de recunoaștere prevăzute la articolele 17 și 18. Aceste norme pot să se refere la funcționarea internă a organizației de producători sau a organizațiilor interprofesionale, la regulile de asociere ale acestora, la dispozițiile financiare și bugetare, la obligațiile membrilor lor și la executarea aplicării normelor acestora, inclusiv a sancțiunilor;
  [AM 91]

| (b) | stabilirea de norme privind frecvența, conținutul și metodele practice ale controalelor care urmează să fie efectuate de către statele membre în conformitate cu articolele 20 și 21.
  [AM 92] |
| --- | --- |

(b)

stabilirea de norme privind frecvența, conținutul și metodele practice ale controalelor care urmează să fie efectuate de către statele membre în conformitate cu articolele 20 și 21.
  [AM 92]

Articolul 25

Acte de punere în aplicare

(1)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare privitoare la:

| (a) | termenele și procedurile care trebuie aplicate de către statele membre pentru recunoașterea organizațiilor de producători și a organizațiilor interprofesionale în temeiul articolelor 17 și 18 sau pentru retragerea acestei recunoașteri în temeiul articolului 19; |
| --- | --- |

(a)

termenele și procedurile care trebuie aplicate de către statele membre pentru recunoașterea organizațiilor de producători și a organizațiilor interprofesionale în temeiul articolelor 17 și 18 sau pentru retragerea acestei recunoașteri în temeiul articolului 19;

| (b) | formatul, termenele și procedurile care trebuie aplicate de către statele membre pentru informarea Comisiei în privința oricărei decizii de acordare sau de retragere a recunoașterii în temeiul articolului 22; |
| --- | --- |

(b)

formatul, termenele și procedurile care trebuie aplicate de către statele membre pentru informarea Comisiei în privința oricărei decizii de acordare sau de retragere a recunoașterii în temeiul articolului 22;

| (ba) | norme privind frecvența, conținutul și modalitățile practice ale controalelor care urmează a fi efectuate de către statele membre în conformitate cu articolul 20. [AM 93] |
| --- | --- |

(ba)

norme privind frecvența, conținutul și modalitățile practice ale controalelor care urmează a fi efectuate de către statele membre în conformitate cu articolul 20. [AM 93]

(2)   Actele de punere în aplicare menționate la alineatul (1) din prezentul articol se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 51.

Secțiunea III

Extinderea normelor

Articolul 26

Extinderea normelor organizațiilor de producători și ale asociațiilor de organizații de producători [AM 94]

(1)   Un stat membru poate declara normele convenite în cadrul unei organizații de producători
  sau al unei asociații de organizații de producători
  ca fiind obligatorii și pentru producătorii care nu sunt membri ai organizației
  sau asociației
  și care comercializează produsele acoperite de acea organizație sau
  asociație de organizații de producători
  în zona în care organizația de producători
  sau asociația de organizații de producători
  este reprezentativă, cu condiția ca: [AM 95]

| (a) | organizația de producători
  sau asociația organizațiilor de producători
  să fie considerată reprezentativă pentru producția și comercializarea
  , inclusiv, dacă este cazul, pentru sectorul pescuitului la scară mică și al celui artizanal,
  dintr-un stat membru și să trimită o cerere către autoritățile naționale competente; [AM 96] |
| --- | --- |

(a)

organizația de producători
  sau asociația organizațiilor de producători
  să fie considerată reprezentativă pentru producția și comercializarea
  , inclusiv, dacă este cazul, pentru sectorul pescuitului la scară mică și al celui artizanal,
  dintr-un stat membru și să trimită o cerere către autoritățile naționale competente; [AM 96]

| (b) | normele care urmează să fie extinse se referă la una sau mai multe dintre măsurile aplicabile organizațiilor de producători prevăzute la articolul 8 literele (a) - (e); |
| --- | --- |

(b)

normele care urmează să fie extinse se referă la una sau mai multe dintre măsurile aplicabile organizațiilor de producători prevăzute la articolul 8 literele (a) - (e);

| (ba) | normele în materie de liberă concurență între întreprinderi să fie respectate. [AM 97] |
| --- | --- |

(ba)

normele în materie de liberă concurență între întreprinderi să fie respectate. [AM 97]

(2)   În sensul alineatului (1) litera (a), o organizație de producători din domeniul pescuitului este considerată reprezentativă atunci când este responsabilă pentru cel puțin 65 %

  30 %
  din cantitățile din produsul relevant comercializate în anul precedent, în zona în care se propune extinderea normelor. [AM 98]

(3)   În sensul alineatului (1) litera (a), o organizație de producători din domeniul acvaculturii este considerată reprezentativă atunci când este responsabilă pentru cel puțin 40 % din cantitățile comercializate din produsul relevant în anul precedent, în zona în care se propune extinderea normelor.
  [AM 99]

(4)   Normele care urmează să fie extinse la producătorii care nu sunt membri ai organizației se aplică pentru o perioadă cuprinsă între 90 de zile

  30 de zile
  și 12 luni. [AM 100]

Articolul 27

Extinderea normelor organizațiilor interprofesionale

(1)   Un stat membru poate declara unele dintre acordurile, deciziile sau practicile concertate convenite în cadrul unei organizații interprofesionale ca fiind obligatorii într-una sau mai multe zone date și pentru alți operatori care nu aparțin organizației, cu condiția ca:

| (a) | organizația interprofesională să reprezinte cel puțin 65 % din cel puțin două din următoarele activități: producția, comercializarea sau prelucrarea produsului relevant în cursul anului precedent în zona sau zonele în cauză ale unui stat membru, iar organizația interprofesională să trimită o cerere autorităților naționale competente; și |
| --- | --- |

(a)

organizația interprofesională să reprezinte cel puțin 65 % din cel puțin două din următoarele activități: producția, comercializarea sau prelucrarea produsului relevant în cursul anului precedent în zona sau zonele în cauză ale unui stat membru, iar organizația interprofesională să trimită o cerere autorităților naționale competente; și

| (b) | normele care urmează să fie extinse la alți operatori să privească oricare dintre măsurile aplicabile organizațiilor interprofesionale prevăzute la articolul 16 literele (a)- (f) și să nu afecteze în mod negativ ceilalți operatori din statul membru respectiv sau din Uniune. |
| --- | --- |

(b)

normele care urmează să fie extinse la alți operatori să privească oricare dintre măsurile aplicabile organizațiilor interprofesionale prevăzute la articolul 16 literele (a)- (f) și să nu afecteze în mod negativ ceilalți operatori din statul membru respectiv sau din Uniune.

(2)   Extinderea normelor se aplică pe o perioadă de cel mult trei ani.

Articolul 28

Răspundere

În cazul în care normele sunt extinse la producătorii care nu fac parte din organizații, în temeiul articolelor 26 și 27, statul membru în cauză poate decide că producătorii care nu fac parte din organizații să plătească organizației de producători sau a organizației interprofesionale pentru echivalentul tuturor costurilor suportate de către membri în urma punerii în aplicare a extinderii normelor sau doar al unei părți din aceste costuri.

Articolul 29

Autorizarea de către Comisie

(1)   Statele membre notifică Comisiei normele pe care intenționează

  decid
  să le declare obligatorii pentru toți producătorii sau operatorii dintr-una sau mai multe zone date, în temeiul articolelor 26 și 27. [AM 101]

(2)   Comisia adoptă o decizie care autorizează extinderea regulilor notificate de un stat membru, cu condiția ca:

| (a) | dispozițiile prevăzute la articolele 26 și 27 să fie respectate; |
| --- | --- |

(a)

dispozițiile prevăzute la articolele 26 și 27 să fie respectate;

| (b) | dispozițiile din capitolul VI privind regulile de concurență să fie respectate; |
| --- | --- |

(b)

dispozițiile din capitolul VI privind regulile de concurență să fie respectate;

| (c) | extinderea să nu pună în pericol desfășurarea liberului schimb; și |
| --- | --- |

(c)

extinderea să nu pună în pericol desfășurarea liberului schimb; și

| (d) | obiectivele prevăzute la articolul 39 din TFUE să nu fie compromise. |
| --- | --- |

(d)

obiectivele prevăzute la articolul 39 din TFUE să nu fie compromise.

(3)   În termen de două luni

  cincisprezece zile
  de la primirea notificării, Comisia ia o decizie prin care autorizează sau refuză extinderea normelor, după care informează statele membre. În cazul în care Comisia nu a luat o decizie în termenul de două luni

  cincisprezece zile
  prevăzut, se consideră că extinderea normelor a fost autorizată de Comisie. [AM 102]

Articolul 30

Retragerea autorizației

Comisia poate să efectueze controale și poate să retragă autorizația pentru extinderea normelor, în cazul în care se constată că una dintre condițiile pentru emiterea acestei autorizații nu este îndeplinită. Comisia informează statele membre în această privință.

Articolul 31

Acte de punere în aplicare

Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a normelor privind formatul și procedura de notificare menționate la articolul 29 alineatul (1). Acele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 51.

Secțiunea IV

Planificarea producției și a comercializării

Articolul 32

Planul de producție și de comercializare

(1)   
  În conformitate cu orientările primite din partea Comisiei,
  fiecare organizație de producători prezintă un plan de producție și de comercializare autorităților naționale competente în care descriu cum intenționează să îndeplinească obiectivele prevăzute la articolul 3

  articolele 3, 7 și 10
  . [AM 103]

(2)   Statul membru aprobă planul respectiv. Odată aprobat, organizația de producători pune imediat în aplicare planul.

(3)   Organizațiile de producători pot revizui planul de producție și de comercializare, iar revizuirea trebuie comunicată spre aprobare autorităților competente din statul membru.

(4)   Organizația de producători redactează un raport anual privind activitățile sale, în cadrul planului de producție și de comercializare menționat la alineatul (1), și îl prezintă autorităților competente din statul membru.

(5)   Statele membre efectuează controale pentru a se asigura că fiecare organizație de producători își îndeplinește obligațiile prevăzute în prezentul articol
  ; Atunci când un stat membru constată nerespectarea acestor obligații, acesta poate decide retragerea recunoașterii
  . [AM 104]

Articolul 33

Acte delegate

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 50, în vederea stabilirii de norme privind conținutul planului de producție și de comercializare la care se face referire în articolul 32 alineatul (1).

Articolul 34

Acte de punere în aplicare

Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a regulilor de procedură și a termenelor pentru trimiterea de către organizațiile de producători și pentru aprobarea de către statele membre a planului de producție și de comercializare menționat la articolul 32. Acele acte de punere în aplicae se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 51.

Secțiunea V

Stabilizarea piețelor

Articolul 35

Mecanism de stocare

Organizațiile de producători pot finanța

  cofinanța
  depozitarea produselor obținute din pescuit enumerate în anexa II, cu condiția ca respectivele produse: [AM 105]

| (a) | să fi fost puse în vânzare de către organizațiile de producători, dar să nu se fi găsit un cumpărător pentru acestea la prețul de declanșare menționat la articolul 36; |
| --- | --- |

(a)

să fi fost puse în vânzare de către organizațiile de producători, dar să nu se fi găsit un cumpărător pentru acestea la prețul de declanșare menționat la articolul 36;

| (b) | să respecte standardele de comercializare adoptate în temeiul articolului 39 și să aibă o calitate corespunzătoare pentru consumul uman; |
| --- | --- |

(b)

să respecte standardele de comercializare adoptate în temeiul articolului 39 și să aibă o calitate corespunzătoare pentru consumul uman;

| (c) | să fie stabilizate sau prelucrate și stocate prin următoarele metode: congelare, fie la bordul unor nave, fie în instalații amplasate pe uscat, sărare, uscare, marinare și, dacă este cazul, fierbere și pasteurizare. Filetarea, tăierea și, dacă este cazul, decapitarea, pot să însoțească unul dintre tratamentele anterioare; |
| --- | --- |

(c)

să fie stabilizate sau prelucrate și stocate prin următoarele metode: congelare, fie la bordul unor nave, fie în instalații amplasate pe uscat, sărare, uscare, marinare și, dacă este cazul, fierbere și pasteurizare. Filetarea, tăierea și, dacă este cazul, decapitarea, pot să însoțească unul dintre tratamentele anterioare;

| (d) | produsele stocate să fie reintroduse pe piață pentru consumul uman într-o etapă ulterioară; și |
| --- | --- |

(d)

produsele stocate să fie reintroduse pe piață pentru consumul uman într-o etapă ulterioară; și

| (da) | perioada minimă și maximă de finanțare a stocării produselor obținute din pescuit enumerate în anexa II să fie clar precizate. [AM 106] |
| --- | --- |

(da)

perioada minimă și maximă de finanțare a stocării produselor obținute din pescuit enumerate în anexa II să fie clar precizate. [AM 106]

Articolul 36

Prețuri care declanșează mecanismul de stocare

(1)   Înainte de începutul fiecărui an, fiecare organizație de producători poate face individual o propunere de preț care să declanșeze mecanismul de stocare menționat la articolul 35, pentru produsele obținute din pescuit enumerate în anexa II
  , și pentru produsele obținute din acvacultură
  . [AM 107]

(2)   Prețul de declanșare nu poate depăși 80 % din prețul mediu ponderat înregistrat pentru produsul respectiv în zona de activitate a organizației de producători în cauză, pe durata celor trei ani dinaintea anului pentru care se stabilește prețul de declanșare.

(3)   La stabilirea prețului de declanșare se ține cont de:

| (a) | tendințele producției și ale cererii; |
| --- | --- |

(a)

tendințele producției și ale cererii;

| (b) | stabilizarea prețurilor pieței; |
| --- | --- |

(b)

stabilizarea prețurilor pieței;

| (c) | convergența piețelor; |
| --- | --- |

(c)

convergența piețelor;

| (d) | veniturile producătorilor; și |
| --- | --- |

(d)

veniturile producătorilor; și

| (e) | interesele consumatorilor. |
| --- | --- |

(e)

interesele consumatorilor.

(4)   După examinarea propunerilor înaintate de organizațiile de producători recunoscute pe teritoriile lor, statele membre stabilesc prețurile de declanșare care vor fi aplicate de organizațiile de producători. Aceste prețuri sunt stabilite pe baza criteriilor menționate la alineatele (2) și (3). Prețurile se fac publice.

Articolul 37

Acte de punere în aplicare

Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a normelor privind formatul și procedura de publicare de către statele membre a prețurilor de declanșare în temeiul articolului 36 alineatul (4). Acele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 51.

Secțiunea VI

Fond colectiv

Articolul 38

Fond colectiv

| (-1) | Crearea, restructurarea și punerea în aplicare a planurilor de îmbunătățire a calității organizațiilor de producători și a asociațiilor acestora se finanțează din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. [AM 108] |
| --- | --- |

(-1)

Crearea, restructurarea și punerea în aplicare a planurilor de îmbunătățire a calității organizațiilor de producători și a asociațiilor acestora se finanțează din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. [AM 108]

| (1) | Fiecare organizație de producători poate înființa un fond colectiv, care se utilizează doar

  Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime poate fi utilizat
  pentru a finanța următoarele măsuri: [AM 109]







  (a) | planuri de producție și de comercializare autorizate de către statele membre în conformitate cu articolul 32; |
| --- | --- | --- |

(1)

Fiecare organizație de producători poate înființa un fond colectiv, care se utilizează doar

  Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime poate fi utilizat
  pentru a finanța următoarele măsuri: [AM 109]

(a)

planuri de producție și de comercializare autorizate de către statele membre în conformitate cu articolul 32;

| (b) | mecanismul de stocare stabilit la articolele 35 și 36. |
| --- | --- |

(b)

mecanismul de stocare stabilit la articolele 35 și 36.

| (1a) | Finanțarea instrumentelor conținute în OCP, inclusiv fondul colectiv, se realizează prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, fără a afecta procentele de cofinanțare ce urmează a fi stabilite. [AM 110] |
| --- | --- |

(1a)

Finanțarea instrumentelor conținute în OCP, inclusiv fondul colectiv, se realizează prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, fără a afecta procentele de cofinanțare ce urmează a fi stabilite. [AM 110]

Capitolul III

Standarde de comercializare

Articolul 39

Stabilirea de standarde de comercializare

(1)   Se pot stabili standarde comune de comercializare pentru produsele destinate consumului uman enumerate în anexa I
  , indiferent de locul lor de origine (în Uniune sau în afara ei)
  . [AM 111]

(2)   Standardele menționate la alineatul (1) se pot referi în special la:

| (a) | dimensiunile minime de comercializare, ținând cont de cele mai bune opinii științifice disponibile și cu respectarea dimensiunilor de referință pentru conservarea produselor pescărești menționate la articolul 15 alineatul (3)

  alineatul (2)
  din Regulamentul (UE) nr .../20XX (17); [AM 112] |
| --- | --- |

(a)

dimensiunile minime de comercializare, ținând cont de cele mai bune opinii științifice disponibile și cu respectarea dimensiunilor de referință pentru conservarea produselor pescărești menționate la articolul 15 alineatul (3)

  alineatul (2)
  din Regulamentul (UE) nr .../20XX (17); [AM 112]

| (aa) | clasificarea pe categorii de calitate, de mărime, de greutate, precum și prezentarea; [AM 113] |
| --- | --- |

(aa)

clasificarea pe categorii de calitate, de mărime, de greutate, precum și prezentarea; [AM 113]

| (b) | specificațiile produselor în conservă, în conformitate cu cerințele privind conservarea și cu obligațiile internaționale. |
| --- | --- |

(b)

specificațiile produselor în conservă, în conformitate cu cerințele privind conservarea și cu obligațiile internaționale.

(3)   Alineatele (1) și (2) se aplică fără a se aduce atingere următoarelor acte:

| (a) | Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (18); |
| --- | --- |

(a)

Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (18);

| (b) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (19), și |
| --- | --- |

(b)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (19), și

| (c) | Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(c)

Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 40

Respectarea standardelor de comercializare

(1)   Produsele pentru care s-au stabilit norme de comercializare pot fi comercializate în vederea consumului uman în cadrul Uniunii doar în conformitate cu aceste standarde.
  Standardele respective se aplică și tuturor produselor importate obținute din pescuit și din acvacultură. [AM 114]

(2)   Statele membre trebuie să verifice dacă produsele care fac obiectul standardelor comune de comercializare sunt conforme cu aceste standarde. Controalele pot avea loc în timpul tuturor etapelor de comercializare și în timpul transportului.

(3)   Toate produsele obținute din pescuit debarcate, inclusiv cele care nu respectă standardele de comercializare, pot fi distribuite gratuit instituțiilor filantropice sau caritabile stabilite în Uniune sau persoanelor care sunt recunoscute de către legislația statului membru în cauză ca având dreptul să beneficieze de asistență publică. Statele membre sunt responsabile pentru acest proces.

Articolul 40a

Norme igienice și sanitare

Pentru a se evita concurența neloială pe piața Uniunii, produsele importate respectă aceleași norme igienice și sanitare care sunt impuse produselor din Uniune și se supun acelorași măsuri de control, inclusiv trasabilității totale. Rigurozitatea controalelor, atât la frontieră, cât și la locul de origine, garantează respectarea corespunzătoare a acestor norme. [AM 116]

Articolul 41

Acte delegate

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 50, în vederea definirii standardelor comune de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (1) în ceea ce privește calitatea, dimensiunea sau greutatea, ambalajul, prezentarea și etichetarea și, dacă experiența dobândită în cursul aplicări standardelor impune acest lucru, în vederea modificării acestora, asigurând definirea standardelor într-o manieră echitabilă și transparentă;

Capitolul IV

Informarea consumatorilor

Articolul 42

Informații obligatorii

(1)   Indiferent de originea
  geografică a
  acestora, produsele obținute din pescuit și din acvacultură menționate la punctele (a), (b), (c) și (e) din anexa I care sunt comercializate în Uniune pot fi oferite spre comercializare cu amănuntul consumatorilor finali doar dacă se indică, prin însemne sau etichete

  pe însemnele sau etichetele
  corespunzătoare, următoarele elemente:

  figurează informațiile alimentare obligatorii prevăzute în capitolul IV al Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (20).

(1a)
     
  Pe însemnele sau etichetele menționate se indică, de asemenea, următoarele elemente:

  [AM 117]

| (a) | denumirea comercială a speciei; |
| --- | --- |

(a)

denumirea comercială a speciei;

| (b) | metoda de producție, în special prin expresiile următoare „... capturat ...” sau „... capturat în ape dulci ...” sau „... de crescătorie ...”
  , inclusiv, pentru activitățile de pescuit, tipul de unelte utilizate, astfel cum se menționează în anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011
  ; [AM 167] |
| --- | --- |

(b)

metoda de producție, în special prin expresiile următoare „... capturat ...” sau „... capturat în ape dulci ...” sau „... de crescătorie ...”
  , inclusiv, pentru activitățile de pescuit, tipul de unelte utilizate, astfel cum se menționează în anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011
  ; [AM 167]

| (c) | stocul de pește specific și
  zona în care produsul a fost capturat sau crescut; [AM 118] |
| --- | --- |

(c)

stocul de pește specific și
  zona în care produsul a fost capturat sau crescut; [AM 118]

| (d) | pentru produsele ce urmează a fi vândute proaspete,
  data capturării

  debarcării
  produselor obținute din pescuit sau data recoltării produselor din acvacultură; [AM 119] |
| --- | --- |

(d)

pentru produsele ce urmează a fi vândute proaspete,
  data capturării

  debarcării
  produselor obținute din pescuit sau data recoltării produselor din acvacultură; [AM 119]

| (e) | dacă produsul este proaspăt sau dacă a fost decongelat

  mențiunea „produs decongelat” pentru produsele congelate ce urmează a fi puse în vânzare direct ca produse proaspete, așa cum este atestat de clasificarea controlului de calitate, fără a aduce atingere anexelor V și VI din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 și articolului 68 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) de punere în aplicare nr. 404/2011. [AM 120] |
| --- | --- |

(e)

dacă produsul este proaspăt sau dacă a fost decongelat

  mențiunea „produs decongelat” pentru produsele congelate ce urmează a fi puse în vânzare direct ca produse proaspete, așa cum este atestat de clasificarea controlului de calitate, fără a aduce atingere anexelor V și VI din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 și articolului 68 alineatele (3) și (4) din Regulamentul (UE) de punere în aplicare nr. 404/2011. [AM 120]

(2)   Produsele obținute din pescuit și din acvacultură menționate la punctele (h) și (i) din anexa I care sunt comercializate în Uniune, indiferent de originea acestora, pot fi oferite spre comercializare cu amănuntul consumatorilor finali doar dacă se indică, prin însemne sau etichete corespunzătoare, următoarele elemente:

| (a) | denumirea comercială a speciei; |
| --- | --- |

(a)

denumirea comercială a speciei;

| (b) | metoda de producție, în special prin expresiile următoare „... capturat ...” sau „... capturat în ape dulci ...” sau „... de crescătorie ...”; |
| --- | --- |

(b)

metoda de producție, în special prin expresiile următoare „... capturat ...” sau „... capturat în ape dulci ...” sau „... de crescătorie ...”;

| (c) | zona în care produsul a fost capturat sau crescut;
  [AM 121] |
| --- | --- |

(c)

zona în care produsul a fost capturat sau crescut;
  [AM 121]

(3)   Informațiile menționate la alineatele (1) și (1a) trebuie să fie indicate într-un mod clar și distinct.

(4)   Alineatele (1a), și (3) se aplică fără a aduce atingere următoarelor acte:

| (a) | Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (21), |
| --- | --- |

(a)

Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (21),

| (b) | Regulamentul (CEE) nr. 2136/89 al Consiliului din 21 iunie 1989 privind stabilirea normelor comune de comercializare pentru conservele de sardine (22); |
| --- | --- |

(b)

Regulamentul (CEE) nr. 2136/89 al Consiliului din 21 iunie 1989 privind stabilirea normelor comune de comercializare pentru conservele de sardine (22);

| (c) | Regulamentul (CEE) nr. 1536/92 al Consiliului din 9 iunie 1992 privind stabilirea normelor comune de comercializare pentru conservele de ton și de pălămidă (23); |
| --- | --- |

(c)

Regulamentul (CEE) nr. 1536/92 al Consiliului din 9 iunie 1992 privind stabilirea normelor comune de comercializare pentru conservele de ton și de pălămidă (23);

| (ca) | Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (24). [AM 122] |
| --- | --- |

(ca)

Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (24). [AM 122]

Articolul 42a

Raportarea etichetării ecologice

După consultarea părților interesate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 1 ianuarie 2015, un raport însoțit de o propunere de creare a unui mecanism de etichetare ecologică la nivelul Uniunii pentru produsele obținute din pescuit. Raportul examinează eventualele cerințe minime pentru obținerea autorizării de utilizare a unei astfel de etichete ecologice. [AM 123]

Articolul 43

Denumirea comercială

În sensul articolului 42 alineatul (1a) litera (a), statele membre întocmesc și publică o listă cu denumirile comerciale acceptate pe teritoriul lor. Lista trebuie să cuprindă:

| (a) | denumirea științifică pentru fiecare specie, conform sistemului de informații FishBase
  ; [AM 124] |
| --- | --- |

(a)

denumirea științifică pentru fiecare specie, conform sistemului de informații FishBase
  ; [AM 124]

| (b) | denumirea speciei în limba sau limbile oficiale din statul membru; |
| --- | --- |

(b)

denumirea speciei în limba sau limbile oficiale din statul membru;

| (c) | dacă este cazul,
  pe lângă denumirile de la literele (a) și (b),
  orice altă denumire sau alte denumiri acceptate sau permise la nivel local sau regional. [AM 125] |
| --- | --- |

(c)

dacă este cazul,
  pe lângă denumirile de la literele (a) și (b),
  orice altă denumire sau alte denumiri acceptate sau permise la nivel local sau regional. [AM 125]

Articolul 44

Indicarea zonei de

  cultivare

  capturare, de creștere
  sau de producție

  cultură [AM 126]

(1)   Indicarea zonei de capturare sau de producție

  proveniență a produsului, și anume locul unde a fost capturat sau crescut
  în conformitate cu articolul 42 alineatul (1a) litera (c) trebuie să includă următoarele elemente: [AM 127]

| (a) | în cazul produselor obținute din pescuit capturate în mare:








  (i) | numele uneia din zonele, sub-zonele sau diviziunile enumerate în lista zonelor de pescuit FAO
  , inclusiv denumirea litorală și geografică, exprimată în termeni accesibili consumatorului
  ; [AM 128] |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul produselor obținute din pescuit capturate în mare:

(i)

numele uneia din zonele, sub-zonele sau diviziunile enumerate în lista zonelor de pescuit FAO
  , inclusiv denumirea litorală și geografică, exprimată în termeni accesibili consumatorului
  ; [AM 128]

| (ii) | indicarea faptului că produsele în cauză au fost capturate în apele Uniunii sau în afara acestora; [AM 129] |
| --- | --- |

(ii)

indicarea faptului că produsele în cauză au fost capturate în apele Uniunii sau în afara acestora; [AM 129]

| (iii) | indicarea statului de pavilion al navei care a realizat captura; [AM 130] |
| --- | --- |

(iii)

indicarea statului de pavilion al navei care a realizat captura; [AM 130]

| (b) | în cazul produselor de pescuit capturate în apă dulce, menționarea
  corpului de apă de origine din
  statul membru sau a țării terțe de origine a produsului; [AM 131] |
| --- | --- |

(b)

în cazul produselor de pescuit capturate în apă dulce, menționarea
  corpului de apă de origine din
  statul membru sau a țării terțe de origine a produsului; [AM 131]

| (c) | în cazul produselor din acvacultură, menționarea statului membru sau a țării terțe în care produsul trece prin etapa finală de creștere sau cultivare timp de cel puțin trei luni. |
| --- | --- |

(c)

în cazul produselor din acvacultură, menționarea statului membru sau a țării terțe în care produsul trece prin etapa finală de creștere sau cultivare timp de cel puțin trei luni.

(2)   În plus față de informațiile menționate la alineatul (1), operatorii pot indica o zonă de capturare sau de producție mai precisă
  , fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 510/2006
  . [AM 132]

Articolul 45

Informații suplimentare furnizate în mod voluntar

(1)   În plus față de informațiile obligatorii solicitate în temeiul articolului 42, se pot furniza în mod voluntar și următoarele informații
  , cu condiția să fie clare și lipsite de ambiguitate
  : [AM 133]

| (-a) | data capturării produselor obținute din pescuit sau a recoltării produselor de acvacultură; [AM 134] |
| --- | --- |

(-a)

data capturării produselor obținute din pescuit sau a recoltării produselor de acvacultură; [AM 134]

| (a) | informații privitoare la mediu; |
| --- | --- |

(a)

informații privitoare la mediu;

| (b) | informații sociale sau cele privind etica; |
| --- | --- |

(b)

informații sociale sau cele privind etica;

| (c) | informații privind tehnicile de producție; |
| --- | --- |

(c)

informații privind tehnicile de producție;

| (d) | informații privind practicile de producție; |
| --- | --- |

(d)

informații privind practicile de producție;

| (e) | informații privind conținutul nutrițional al produsului; |
| --- | --- |

(e)

informații privind conținutul nutrițional al produsului;

| (ea) | informații referitoare la portul de debarcare a produsului; [AM 135] |
| --- | --- |

(ea)

informații referitoare la portul de debarcare a produsului; [AM 135]

| (eb) | data capturării produselor obținute din pescuit sau a recoltării produselor din acvacultură pentru care nu există obligația indicării acestor informații în temeiul articolului 42. [AM 136] |
| --- | --- |

(eb)

data capturării produselor obținute din pescuit sau a recoltării produselor din acvacultură pentru care nu există obligația indicării acestor informații în temeiul articolului 42. [AM 136]

(2)   Informațiile voluntare nu trebuie incluse în detrimentul spațiului disponibil pentru informațiile obligatorii pe însemne sau etichete.

(2a)
     
  Nu se includ informații facultative care nu pot fi verificate. [AM 137]

(3)   Alineatul (1) se aplică fără a se aduce atingere următoarelor acte juridice ale Uniunii:

| (a) | Directiva 2000/13/CE; |
| --- | --- |

(a)

Directiva 2000/13/CE;

| (b) | Regulamentul (UE) nr. 1169/2011; |
| --- | --- |

(b)

Regulamentul (UE) nr. 1169/2011;

| (c) | Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (25); |
| --- | --- |

(c)

Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (25);

| (d) | Regulamentul (CE) nr. 510/2006; |
| --- | --- |

(d)

Regulamentul (CE) nr. 510/2006;

| (e) | Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (26) și |
| --- | --- |

(e)

Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (26) și

| (f) | Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (27). |
| --- | --- |

(f)

Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (27).

Articolul 46

Acte delegate

Comisia trebuie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 50, în vederea

| (a) | completării sau modificării cerințelor privind informațiile obligatorii menționate la articolul 42 alineatul (1), articolul 42 alineatul (2), articolul 43 și articolul 44, asigurându-se totodată furnizarea informațiilor obligatorii într-o manieră exactă și transparentă. |
| --- | --- |

(a)

completării sau modificării cerințelor privind informațiile obligatorii menționate la articolul 42 alineatul (1), articolul 42 alineatul (2), articolul 43 și articolul 44, asigurându-se totodată furnizarea informațiilor obligatorii într-o manieră exactă și transparentă.

| (b) | stabilirii de criterii minime privind informațiile furnizate în mod voluntar de către operatorii menționați la articolul 45 alineatul (1), asigurând exactitatea, transparența și caracterul nediscriminatoriu al condițiilor privind furnizarea de informații în mod voluntar.
  [AM 138] |
| --- | --- |

(b)

stabilirii de criterii minime privind informațiile furnizate în mod voluntar de către operatorii menționați la articolul 45 alineatul (1), asigurând exactitatea, transparența și caracterul nediscriminatoriu al condițiilor privind furnizarea de informații în mod voluntar.
  [AM 138]

Capitolul V

Norme privind concurența

Articolul 47

Aplicarea normelor privind concurența

Articolele 101-106 din TFUE și regulamentele sau directivele utile în vederea aplicăriiacestora se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 101 alineatul (1) și la articolul 102 din TFUE, care se referă la producția și comercializarea de produse obținute din pescuit și din acvacultură.

Articolul 48

Excepții de la aplicarea normelor privind concurența

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 47 din prezentul regulament, articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor organizațiilor de producători care se referă la producția sau vânzarea de produse obținute din pescuit și din acvacultură sau la utilizarea unor instalații comune pentru stocarea, tratarea sau prelucrarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură și care

| (a) | sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 39 din TFUE, |
| --- | --- |

(a)

sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 39 din TFUE,

| (b) | nu implică nicio obligație de a percepe prețuri identice; |
| --- | --- |

(b)

nu implică nicio obligație de a percepe prețuri identice;

| (c) | nu duc la vreo formă de separare a piețelor în cadrul Uniunii, |
| --- | --- |

(c)

nu duc la vreo formă de separare a piețelor în cadrul Uniunii,

| (d) | nu exclud concurența; și |
| --- | --- |

(d)

nu exclud concurența; și

| (e) | nu pun în pericol îndeplinirea obiectivelor articolului 39 din TFUE. |
| --- | --- |

(e)

nu pun în pericol îndeplinirea obiectivelor articolului 39 din TFUE.

(2)   Fără a se aduce atingere articolului 47 din prezentul regulament, articolul 101 alineatul (1) din TFUE nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor organizațiilor interprofesionale care

| (a) | sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 39 din TFUE, |
| --- | --- |

(a)

sunt necesare pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 39 din TFUE,

| (b) | nu implică obligația de a aplica un preț fix; |
| --- | --- |

(b)

nu implică obligația de a aplica un preț fix;

| (c) | nu duc la vreo formă de separare a piețelor în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

nu duc la vreo formă de separare a piețelor în cadrul Uniunii;

| (d) | nu aplică reguli diferite tranzacțiilor echivalente cu alți parteneri comerciali, creând astfel un dezavantaj concurențial pentru aceștia; |
| --- | --- |

(d)

nu aplică reguli diferite tranzacțiilor echivalente cu alți parteneri comerciali, creând astfel un dezavantaj concurențial pentru aceștia;

| (e) | nu elimină concurența pentru o parte substanțială a produselor în cauză; și |
| --- | --- |

(e)

nu elimină concurența pentru o parte substanțială a produselor în cauză; și

| (f) | nu restrâng concurența în moduri neesențiale pentru îndeplinirea obiectivelor PCP. |
| --- | --- |

(f)

nu restrâng concurența în moduri neesențiale pentru îndeplinirea obiectivelor PCP.

Capitolul VI

Cunoașterea pieței

Articolul 49

Cunoașterea pieței

(1)   Comisia:

| (a) | culege, analizează și diseminează cunoștințe economice și destinate înțelegerii pieței produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune de-a lungul lanțului de aprovizionare, ținând seama de contextul internațional

  oferă sprijin financiar și practic organizațiilor de producători pentru a-i ajuta la crearea unor baze de date și piețe electronice la nivel național, în scopul unei mai bune coordonări a informațiilor între operatorii și procesatorii de pe piață
  ; [AM 139] |
| --- | --- |

(a)

culege, analizează și diseminează cunoștințe economice și destinate înțelegerii pieței produselor obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune de-a lungul lanțului de aprovizionare, ținând seama de contextul internațional

  oferă sprijin financiar și practic organizațiilor de producători pentru a-i ajuta la crearea unor baze de date și piețe electronice la nivel național, în scopul unei mai bune coordonări a informațiilor între operatorii și procesatorii de pe piață
  ; [AM 139]

| (b) | desfășoară anchete periodice privind prețurile de-a lungul lanțului de aprovizionare pentru produse obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune și efectuează analize cu privire la tendințele pieței
  , făcând publice rezultatele acestor anchete și analize
  ; [AM 140] |
| --- | --- |

(b)

desfășoară anchete periodice privind prețurile de-a lungul lanțului de aprovizionare pentru produse obținute din pescuit și din acvacultură din Uniune și efectuează analize cu privire la tendințele pieței
  , făcând publice rezultatele acestor anchete și analize
  ; [AM 140]

| (c) | furnizează studii de piață ad-hoc și o metodologie pentru anchetele privind stabilirea prețului; |
| --- | --- |

(c)

furnizează studii de piață ad-hoc și o metodologie pentru anchetele privind stabilirea prețului;

| (ca) | se angajează să realizeze o campanie la nivelul Uniunii pentru a asigura cunoașterea de către consumatori a varietății imense de specii de pești debarcate în porturile de pe teritoriul Uniunii și pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la perioadele diferite în care sunt disponibile anumite specii, precum și campanii de promovare a noilor măsuri de etichetare introduse; [AM 141] |
| --- | --- |

(ca)

se angajează să realizeze o campanie la nivelul Uniunii pentru a asigura cunoașterea de către consumatori a varietății imense de specii de pești debarcate în porturile de pe teritoriul Uniunii și pentru a informa cetățenii Uniunii cu privire la perioadele diferite în care sunt disponibile anumite specii, precum și campanii de promovare a noilor măsuri de etichetare introduse; [AM 141]

| (cb) | se angajează, de asemenea, să se asigure că în școlile primare și secundare pe teritoriul Uniunii se desfășoară campanii de informare, astfel încât tinerii cetățeni și profesorii acestora să fie conștienți de beneficiile consumului de pește și de varietatea imensă de specii de pești disponibile pentru consum. [AM 142] |
| --- | --- |

(cb)

se angajează, de asemenea, să se asigure că în școlile primare și secundare pe teritoriul Uniunii se desfășoară campanii de informare, astfel încât tinerii cetățeni și profesorii acestora să fie conștienți de beneficiile consumului de pește și de varietatea imensă de specii de pești disponibile pentru consum. [AM 142]

(2)   În vederea atingerii obiectivelor menționate la alineatul (1), Comisia trebuie să facă uz de măsurile următoare:

| (a) | facilitarea accesului la date disponibile cu privire la produsele obținute din pescuit și din acvacultură colectate în temeiul actelor juridice ale Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

facilitarea accesului la date disponibile cu privire la produsele obținute din pescuit și din acvacultură colectate în temeiul actelor juridice ale Uniunii;

| (b) | punerea la dispoziția
  tuturor
  factorilor interesați a informațiilor

  de informații adecvate
  privind piața, la un nivel corespunzător

  precum și punerea informațiilor respective la dispoziția consumatorilor într-un mod accesibil și inteligibil
  . [AM 143] |
| --- | --- |

(b)

punerea la dispoziția
  tuturor
  factorilor interesați a informațiilor

  de informații adecvate
  privind piața, la un nivel corespunzător

  precum și punerea informațiilor respective la dispoziția consumatorilor într-un mod accesibil și inteligibil
  . [AM 143]

(3)   Statele membre contribuie la realizarea obiectivelor menționate la alineatul (1).

Capitolul VII

Dispoziții procedurale

Articolul 50

Exercitarea delegării

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în condițiile stabilite în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționate la articolele 13a, 24, 33 și 41 se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată, începând cu [...] (28).

(3)   Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolele 13a, 24, 33 și 41. Prin decizia de revocare încetează delegarea competențelor specificate în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu afectează validitatea actelor delegate aflate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 13a, 24, 33 și 41 intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nici o obiecțiune într-un termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Perioada de obiecții se extinde cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 51

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Capitolul VIII

Dispoziții finale

Articolul 52

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 1184/2006

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 se adaugă următoarele cuvinte:

„și Regulamentul (UE) nr. .... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind organizarea comună a piețelor de produse obținute din pescuit și din acvacultură (29)
   (30).

Articolul 52a

Articolul 52a

Dispoziții tranzitorii

Dispoziții tranzitorii

Fără a aduce atingere capitolului IV, produsele obținute din pescuit sau din acvacultură și ambalajele acestora care sunt etichetate sau marcate anterior ... (31) pot fi comercializate și vândute până la epuizarea stocurilor de astfel de produse. [AM 144]

Fără a aduce atingere capitolului IV, produsele obținute din pescuit sau din acvacultură și ambalajele acestora care sunt etichetate sau marcate anterior ... (31

Articolul 53

Articolul 53

Abrogare

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 104/2000 se abrogă. Cu toate acestea, articolele 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 și 39 se aplică până la 31 decembrie 2013.

Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.

Articolul 54

Articolul 54

Revizuire

Revizuire

Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la rezultatele aplicării prezentului regulament înainte de sfârșitul anului 2022

  2019
  . [AM 145]

2022

2019

[AM 145]

Articolul 55

Articolul 55

Intrare în vigoare

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2013, cu excepția articolelor 32, 35 și 36, care se aplică începând cu 1 ianuarie 2014

  1 ianuarie 2014
  .
  Informațiile către consumatori prevăzute la articolul 42 se aplică în conformitate cu data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011
  . [AM 146]

1 ianuarie 2013, cu excepția articolelor 32, 35 și 36, care se aplică începând cu 1 ianuarie 2014

1 ianuarie 2014

Informațiile către consumatori prevăzute la articolul 42 se aplică în conformitate cu data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011

[AM 146]

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 183.

1

(2)  JO C 225, 27.7.2012, p. 20.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 12 septembrie 2012.

3

(4)  JO L 17, 21.1.2000, p. 22.

4

(5)  JO L 214, 4.8.2006, p. 7.

5

(6)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

6

(7)  Numărul, data și referințele de publicare ale Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

7

(8)  Numărul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

8

(9)  

  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

9

JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

(10)  

  JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

10

JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

(11)  Numărul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

11

(12)  Numărul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

12

(13)  

  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

13

JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(14)  

  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

14

JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(15)  Numărul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

15

(16)  Numărul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

16

(17)  Numărul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (2011/0195(COD)).

17

(18)  JO L 139, 30.4. 2004, p. 55.

18

(19)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

19

(20)  

  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

20

JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(21)  JO L 109, 6.5.2000, p. 29.

21

(22)  JO L 212, 22.7.1989, p. 79.

22

(23)  JO L 163, 17.6.1992, p. 1.

23

(24)  

  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

24

JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

(25)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

25

(26)  JO L 93, 31.3.2006, p. 1.

26

(27)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

27

(28)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

28

(29)  JO ...”.

29

(30)

30

| + | Numărul și data prezentului regulament. |
| --- | --- |

+

Numărul și data prezentului regulament.

(31)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

31

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Miercuri, 12 septembrie 2012ANEXA I

| Codul NC | Denumirea produselor |
| --- | --- |
| (a) | 0301 | Pești vii |
| 0302 | Pește proaspăt sau refrigerat, cu excepția fileului de pește și a cărnii de pește de la poziția 0304 |
| 0303 | Pești congelați, cu excepția fileurilor de pește și a cărnii de pește de la poziția 0304 |
| 0304 | Fileuri de pește și carne de pește (chiar tocată), proaspete, refrigerate sau congelate |
| (b) | 0305 | Pește, uscat, sărat sau în saramură; pește afumat, chiar fiert, înainte sau în timpul afumării; făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete de pește, proprii alimentației umane |
| (c) | 0306 | Crustacee, chiar decorticate, vii, proaspete, refrigerate, congelate, uscate, sărate sau în saramură; crustacee nedecorticate, fierte în apă sau în aburi, refrigerate sau nu, congelate, uscate, sărate sau în saramură; făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete de crustacee, proprii alimentației umane |
| 0307 | Moluște, chiar separate de cochilie, vii, proaspete, refrigerate, congelate, uscate, sărate sau în saramură; nevertebrate acvatice, altele decât crustaceele și moluștele, vii, proaspete, refrigerate, congelate, uscate, sărate sau în saramură; făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete de nevertebrate acvatice, altele decât crustaceele, proprii alimentației umane |
| (d) | | Produse de origine animală, nedenumite și necuprinse în altă parte; animale moarte menționate la capitolul 1 sau 3, improprii alimentației umane: |
| | Altele |
| | Produse din pește sau din crustacee, din moluște sau din alte nevertebrate acvatice; animale moarte menționate la capitolul 3: |
| 0511 91 10 | Deșeuri de pește |
| 0511 91 90 | Altele |
| (e) | 1212 20 00 | Alge |
| (f) | | Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic: |
| 1504 10 | Uleiuri din ficat de pește și fracțiunile acestora |
| 1504 20 | Grăsimi și uleiuri de pește și fracțiunile lor, altele decât uleiurile din ficat de pește |
| (g) | 1603 00 | Extracte și sucuri de carne, de pești sau de crustacee, de moluște sau de alte nevertebrate acvatice |
| (h) | 1604 | Preparate și conserve din pește; caviar și înlocuitorii acestuia preparați din icre de pește |
| (i) | 1605 | Crustacee, moluște și alte nevertebrate acvatice, preparate sau conservate |
| (j) | | Paste alimentare, fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau nu, sau altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lasagna, gnochi, ravioli, canneloni; cușcuș, preparat sau nu |
| 1902 20 | Paste alimentare umplute (chiar fierte sau altfel preparate): |
| 1902 20 10 | Care conțin pești, crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice în proporție de peste 20 % din greutate |
| (k) | | Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne sau organe, din pește sau din crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice, improprii pentru alimentația umană; jumări: |
| 2301 20 00 | Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete, din pește sau crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice |
| (l) | | Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor |
| 2309 90 | Altele: |
| ex 2309 90 10 | Emulsie de pește |
| făina de pește, |
| tonul destinat prelucrării, |
| speciile de acvacultură menționate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 104/2000 |
| speciile Sprattus sprattus și Coryphaena hippurus [AM 147] |

Codul NC

Denumirea produselor

(a)

0301

Pești vii

0302

Pește proaspăt sau refrigerat, cu excepția fileului de pește și a cărnii de pește de la poziția 0304

0303

Pești congelați, cu excepția fileurilor de pește și a cărnii de pește de la poziția 0304

0304

Fileuri de pește și carne de pește (chiar tocată), proaspete, refrigerate sau congelate

(b)

0305

Pește, uscat, sărat sau în saramură; pește afumat, chiar fiert, înainte sau în timpul afumării; făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete de pește, proprii alimentației umane

(c)

0306

Crustacee, chiar decorticate, vii, proaspete, refrigerate, congelate, uscate, sărate sau în saramură; crustacee nedecorticate, fierte în apă sau în aburi, refrigerate sau nu, congelate, uscate, sărate sau în saramură; făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete de crustacee, proprii alimentației umane

0307

Moluște, chiar separate de cochilie, vii, proaspete, refrigerate, congelate, uscate, sărate sau în saramură; nevertebrate acvatice, altele decât crustaceele și moluștele, vii, proaspete, refrigerate, congelate, uscate, sărate sau în saramură; făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete de nevertebrate acvatice, altele decât crustaceele, proprii alimentației umane

(d)

Produse de origine animală, nedenumite și necuprinse în altă parte; animale moarte menționate la capitolul 1 sau 3, improprii alimentației umane:

Altele

Produse din pește sau din crustacee, din moluște sau din alte nevertebrate acvatice; animale moarte menționate la capitolul 3:

0511 91 10

Deșeuri de pește

0511 91 90

Altele

(e)

1212 20 00

Alge

(f)

Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic:

1504 10

Uleiuri din ficat de pește și fracțiunile acestora

1504 20

Grăsimi și uleiuri de pește și fracțiunile lor, altele decât uleiurile din ficat de pește

(g)

1603 00

Extracte și sucuri de carne, de pești sau de crustacee, de moluște sau de alte nevertebrate acvatice

(h)

1604

Preparate și conserve din pește; caviar și înlocuitorii acestuia preparați din icre de pește

(i)

1605

Crustacee, moluște și alte nevertebrate acvatice, preparate sau conservate

(j)

Paste alimentare, fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau nu, sau altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lasagna, gnochi, ravioli, canneloni; cușcuș, preparat sau nu

1902 20

Paste alimentare umplute (chiar fierte sau altfel preparate):

1902 20 10

Care conțin pești, crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice în proporție de peste 20 % din greutate

(k)

Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne sau organe, din pește sau din crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice, improprii pentru alimentația umană; jumări:

2301 20 00

Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete, din pește sau crustacee, moluște sau alte nevertebrate acvatice

(l)

Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor

2309 90

Altele:

ex 2309 90 10

Emulsie de pește

făina de pește,

tonul destinat prelucrării,

speciile de acvacultură menționate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 104/2000

speciile Sprattus sprattus și Coryphaena hippurus [AM 147]

Miercuri, 12 septembrie 2012ANEXA II

| Cod NC | Descrierea produselor |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | Cambula (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | Limandă (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | Calcan mic (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | Cambula (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  și
  0302 31 90 | Ton alb (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | Hering din specia Clupea harengus |
| 0302 50 10 | Cod din specia Gadus morhua |
| 0302 61 10 | Sardine din specia Sardina pilchardus |
| 0302 62 00 | Eglefin (haddock) (Melanogramnus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | Cod negru (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | Macrou din speciile Scomber scombrus și Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  și
  0302 65 50 | Câine de mare (Squalus acanthias și Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  și
  0302 69 33 | Sebastă (pești roșii) (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | Merlan (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | Mihalț-de-mare (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | Hamsie (anșoa) (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | Merluciu din specia Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | Pești pediculați (Lophius spp.) |
| 0302 69 99 | Specii de vatoși (Raja spp, Ambrlyraja spp și Leucoraja spp) |
| 0302 84 10 | Biban-de-mare european (Dicentrarchuslabrax) [AM 148] |
| ex 0307 41 10 | Sepie (Sepia officinalis și Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | Creveți din specia Crangon crangon și creveți nordici (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | Calcan (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | Crab comestibil (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | Homar norvegian (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  și
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | Merluciu din genul Merlucius |
| 0303 79 71 | Dorade de mare (Dentex dentex și Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | Pește-spadă (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | Creveți din familia Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | Sepii din speciile Sepia officinalis, Rossia macrosoma și Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  și
  0307 49 38 | Calmar (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | Calmar (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | Caracatiță (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Illex spp. |
| 0303 41 10 | Ton alb (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | Ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | Pești săritori sau bonită cu abdomenul vărgat (Katsuwomus pelamis) |
| 0303 45 10 | Ton roșu (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | Alte specii din genurile Thunnus și Euthynnus |
| ex 0302 29 90 | Limandră (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  și
  0302 35 90 | Ton roșu (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | Polac (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | Pești din specia Brama (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | Merlani albaștri (Micromesistius poutassou sau Gadus poutassou) |
| ex 0302 69 99 | Trisopterus luscus și cod mediteranean (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | Hupa (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | Picarel (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | Țipar de mare (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | Rândunică-de-mare (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | Stavrid negru (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | Chefal (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  și
  ex 0304 19 99 | Raja spp. |
| ex 0302 69 99 | Pește-teacă (Lepidopus caudatus și Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | Scoica Saint-Jacques (Pecten maximus) |
| 0307 31 10 | Midie europeană (Mytilus spp.) [AM 150] |
| ex 0307 91 00 | Melc-de-mare (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | Barbun sau barbun vărgat (Mullus barbatus, Mullus surmuletus) |
| ex 0302 69 99 | Cantar (Spondyliosoma cantharus) |
| Specii de caproide (Caproidae) |
| Șprot (Sprattus Sprattus) |
| Calcan (Psetta Maxima) |
| Biban-de-mare (Dicentrarchus Labrax) |
| Specii din genul Argentina (Argentina Silus) |
| Crab-păianjen (Maja Brachydactela) |
| Homar (Homarus Gammarus) [AM 149] |

Cod NC

Descrierea produselor

0302 22 00

Cambula (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

Limandă (Limanda limanda)

0302 29 10

Calcan mic (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

Cambula (Platichthys flesus)

0302 31 10

și

0302 31 90

Ton alb (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

Hering din specia Clupea harengus

0302 50 10

Cod din specia Gadus morhua

0302 61 10

Sardine din specia Sardina pilchardus

0302 62 00

Eglefin (haddock) (Melanogramnus aeglefinus)

0302 63 00

Cod negru (Pollachius virens)

ex 0302 64

Macrou din speciile Scomber scombrus și Scomber japonicus

0302 65 20

și

0302 65 50

Câine de mare (Squalus acanthias și Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

și

0302 69 33

Sebastă (pești roșii) (Sebastes spp.)

0302 69 41

Merlan (Merlangius merlangus)

0302 69 45

Mihalț-de-mare (Molva spp.)

0302 69 55

Hamsie (anșoa) (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

Merluciu din specia Merluccius merluccius

0302 69 81

Pești pediculați (Lophius spp.)

0302 69 99

Specii de vatoși (Raja spp, Ambrlyraja spp și Leucoraja spp)

0302 84 10

Biban-de-mare european (Dicentrarchuslabrax) [AM 148]

ex 0307 41 10

Sepie (Sepia officinalis și Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

Creveți din specia Crangon crangon și creveți nordici (Pandalus borealis)

0302 23 00

Calcan (Solea spp.)

0306 24 30

Crab comestibil (Cancer pagurus)

0306 29 30

Homar norvegian (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

și

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

Merluciu din genul Merlucius

0303 79 71

Dorade de mare (Dentex dentex și Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

Pește-spadă (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

Creveți din familia Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

Sepii din speciile Sepia officinalis, Rossia macrosoma și Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

și

0307 49 38

Calmar (Loligo spp.)

0307 49 51

Calmar (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

Caracatiță (Octopus spp.)

0307 99 11

Illex spp.

0303 41 10

Ton alb (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

Ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

Pești săritori sau bonită cu abdomenul vărgat (Katsuwomus pelamis)

0303 45 10

Ton roșu (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

Alte specii din genurile Thunnus și Euthynnus

ex 0302 29 90

Limandră (Microstomus kitt)

0302 35 10

și

0302 35 90

Ton roșu (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

Polac (Pollachius pollachius)

0302 69 75

Pești din specia Brama (Brama spp.)

ex 0302 69 82

Merlani albaștri (Micromesistius poutassou sau Gadus poutassou)

ex 0302 69 99

Trisopterus luscus și cod mediteranean (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

Hupa (Boops boops)

ex 0302 69 99

Picarel (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

Țipar de mare (Conger conger)

ex 0302 69 99

Rândunică-de-mare (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

Stavrid negru (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

Chefal (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

și

ex 0304 19 99

Raja spp.

ex 0302 69 99

Pește-teacă (Lepidopus caudatus și Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

Scoica Saint-Jacques (Pecten maximus)

0307 31 10

Midie europeană (Mytilus spp.) [AM 150]

ex 0307 91 00

Melc-de-mare (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

Barbun sau barbun vărgat (Mullus barbatus, Mullus surmuletus)

ex 0302 69 99

Cantar (Spondyliosoma cantharus)

Specii de caproide (Caproidae)

Șprot (Sprattus Sprattus)

Calcan (Psetta Maxima)

Biban-de-mare (Dicentrarchus Labrax)

Specii din genul Argentina (Argentina Silus)

Crab-păianjen (Maja Brachydactela)

Homar (Homarus Gammarus) [AM 149]

Miercuri, 12 septembrie 2012ANEXA III

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Regulamentul (CE) nr. 104/2000 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolele 1, 2, 3, 4 și 5 |
| Articolele 2 și 3 | Articolele 39, 40 și 41 |
| Articolul 4 | Articolele 42, 43, 44, și 45 |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolele 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 și 13. |
| Articolul 5 alineatele (2), (3), (4) și (6) | Articolele 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 și 25. |
| Articolul 7 | Articolele 26, 28, 29, 30 și 31 |
| Articolul 8 | — |
| Articolele 9, 10, 11 și 12 | Articolele 32, 33, 34 și 38 |
| Articolul 13 | Articolele 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24 și 25 |
| Articolul 14 | Articolul 48 alineatul (2) |
| Articolul 15 | Articolul 27 |
| Articolul 16 | Articolele 28, 29, 30 și 31 |
| Articolele 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 și 27 | Articolele 35, 36, 37 și 38 |
| Articolele 28, 29, 30, 31, 32 și 33 | — |
| Articolul 34 | Articolele 22, 25 și 37 |
| Articolul 35 | — |
| Articolul 36 | — |
| Articolul 37 | Articolele 50 și 51 |
| Articolele 38 și 39 | Articolul 51 |
| Articolul 40 | — |
| Articolul 41 | Articolul 54 |
| Articolul 42 | Articolele 52 și 53 |
| Articolul 43 | Articolul 55 |
| — | Articolul 47 |
| — | Articolul 48 alineatul (1) |
| — | Articolul 49 |

Regulamentul (CE) nr. 104/2000

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolele 1, 2, 3, 4 și 5

Articolele 2 și 3

Articolele 39, 40 și 41

Articolul 4

Articolele 42, 43, 44, și 45

Articolul 5 alineatul (1)

Articolele 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 și 13.

Articolul 5 alineatele (2), (3), (4) și (6)

Articolele 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 și 25.

Articolul 7

Articolele 26, 28, 29, 30 și 31

Articolul 8

—

Articolele 9, 10, 11 și 12

Articolele 32, 33, 34 și 38

Articolul 13

Articolele 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24 și 25

Articolul 14

Articolul 48 alineatul (2)

Articolul 15

Articolul 27

Articolul 16

Articolele 28, 29, 30 și 31

Articolele 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 și 27

Articolele 35, 36, 37 și 38

Articolele 28, 29, 30, 31, 32 și 33

—

Articolul 34

Articolele 22, 25 și 37

Articolul 35

—

Articolul 36

—

Articolul 37

Articolele 50 și 51

Articolele 38 și 39

Articolul 51

Articolul 40

—

Articolul 41

Articolul 54

Articolul 42

Articolele 52 și 53

Articolul 43

Articolul 55

—

Articolul 47

—

Articolul 48 alineatul (1)

—

Articolul 49

---

Joi, 13 septembrie 2012

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/247

---

Joi, 13 septembrie 2012Reînnoirea acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei ***

P7_TA(2012)0337

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE))

2013/C 353 E/44

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10475/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10475/2012),

| — | având în vedere Decizia 2005/781/CE din 6 iunie 2005 a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/781/CE din 6 iunie 2005 a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0181/2012),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0268/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0268/2012),

| 1. | aprobă reînnoirea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă reînnoirea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Federative a Braziliei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Federative a Braziliei.

---

(1)  JO L 295, 11.11.2005, p. 37.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/247

---

Joi, 13 septembrie 2012Acordul UE-Algeria privind cooperarea științifică și tehnologică ***

P7_TA(2012)0338

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE))

2013/C 353 E/45

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08283/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08283/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord semnat la 19 martie 2012 (17318/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord semnat la 19 martie 2012 (17318/2011),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0122/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0122/2012),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0267/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0267/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Algeriene Democratice și Populare. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Algeriene Democratice și Populare.

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/248 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/248

---

Joi, 13 septembrie 2012Modificarea anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile ***I

P7_TA(2012)0342

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD))

2013/C 353 E/46

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0598), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0598),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0305/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0207/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0207/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Joi, 13 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0260

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului în ceea ce privește excluderea unui număr de țări din lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Negocierile privind acordurile de parteneriat economic (denumite în continuare „acordurile”) între: | Statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 16 decembrie 2007; |
| --- | --- | --- |

(1)

Negocierile privind acordurile de parteneriat economic (denumite în continuare „acordurile”) între:

Statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 16 decembrie 2007;

| | Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Partea reprezentând Africa Centrală, pe de altă parte, au fost încheiate la 17 decembrie 2007 (Republica Camerun); |
| --- | --- |

Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Partea reprezentând Africa Centrală, pe de altă parte, au fost încheiate la 17 decembrie 2007 (Republica Camerun);

| | Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 13 decembrie 2007; |
| --- | --- |

Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 13 decembrie 2007;

| | Côte d’Ivoire, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 7 decembrie 2007; |
| --- | --- |

Côte d’Ivoire, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 7 decembrie 2007;

| | Statele din Africa de Est și de Sud, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 28 noiembrie 2007 (Republica Seychelles și Republica Zimbabwe), la 4 decembrie 2007 (Republica Mauritius), la 11 decembrie 2007 (Uniunea Comorelor și Republica Madagascar) și la 30 septembrie 2008 (Republica Zambia); |
| --- | --- |

Statele din Africa de Est și de Sud, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 28 noiembrie 2007 (Republica Seychelles și Republica Zimbabwe), la 4 decembrie 2007 (Republica Mauritius), la 11 decembrie 2007 (Uniunea Comorelor și Republica Madagascar) și la 30 septembrie 2008 (Republica Zambia);

| | Statele SADC APE, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 23 noiembrie 2007 (Republica Botswana, Regatul Lesotho, Regatul Swaziland, Republica Mozambic) și 3 decembrie 2007 (Republica Namibia); |
| --- | --- |

Statele SADC APE, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 23 noiembrie 2007 (Republica Botswana, Regatul Lesotho, Regatul Swaziland, Republica Mozambic) și 3 decembrie 2007 (Republica Namibia);

| | Statele partenere din Comunitatea Africii de Est, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 27 noiembrie 2007; |
| --- | --- |

Statele partenere din Comunitatea Africii de Est, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, au fost încheiate la 27 noiembrie 2007;

| | Statele din Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană, pe de altă parte, au fost încheiate la 23 noiembrie 2007. |
| --- | --- |

Statele din Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană, pe de altă parte, au fost încheiate la 23 noiembrie 2007.

| (2) | Finalizarea negocierilor privind acordurile de către Antigua și Barbuda, Uniunea Bahamas, Barbados, Belize, Republica Botswana, Republica Burundi, Republica Camerun, Uniunea Comorelor, Republica Côte d’Ivoire, Uniunea Dominica, Republica Dominicană, Republica Insulelor Fiji, Republica Ghana, Grenada, Republica Cooperatistă Guyana, Republica Haiti, Jamaica, Republica Kenya, Regatul Lesotho, Republica Madagascar, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Republica Namibia, Statul Independent Papua Noua Guinee, Republica Rwanda, Federația Saint Kitts și Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Republica Seychelles, Republic Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia (2) și Republica Zimbabwe a permis includerea acestora în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (3), |
| --- | --- |

(2)

Finalizarea negocierilor privind acordurile de către Antigua și Barbuda, Uniunea Bahamas, Barbados, Belize, Republica Botswana, Republica Burundi, Republica Camerun, Uniunea Comorelor, Republica Côte d’Ivoire, Uniunea Dominica, Republica Dominicană, Republica Insulelor Fiji, Republica Ghana, Grenada, Republica Cooperatistă Guyana, Republica Haiti, Jamaica, Republica Kenya, Regatul Lesotho, Republica Madagascar, Republica Mauritius, Republica Mozambic, Republica Namibia, Statul Independent Papua Noua Guinee, Republica Rwanda, Federația Saint Kitts și Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Republica Seychelles, Republic Surinam, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Trinidad și Tobago, Republica Uganda, Republica Zambia (2) și Republica Zimbabwe a permis includerea acestora în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (3),

| (3) | Republica Botswana, Republica Burundi, Republica Camerun, Uniunea Comorelor, Republica Côte d’Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Ghana, Republica Haiti, Republica Kenya, Regatul Lesotho, Republica Mozambic, Republica Namibia, Republica Rwanda, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe nu au luat măsurile necesare în vederea ratificării acordurilor respective ale acestora, |
| --- | --- |

(3)

Republica Botswana, Republica Burundi, Republica Camerun, Uniunea Comorelor, Republica Côte d’Ivoire, Republica Insulelor Fiji, Republica Ghana, Republica Haiti, Republica Kenya, Regatul Lesotho, Republica Mozambic, Republica Namibia, Republica Rwanda, Regatul Swaziland, Republica Unită Tanzania, Republica Uganda, Republica Zambia și Republica Zimbabwe nu au luat măsurile necesare în vederea ratificării acordurilor respective ale acestora,

| (4) | Prin urmare, având în vedere articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, în special litera (b), anexa I la regulamentul menționat ar trebui modificată, în vederea eliminării acestor țări, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, având în vedere articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, în special litera (b), anexa I la regulamentul menționat ar trebui modificată, în vederea eliminării acestor țări,

| (5) | Pentru a asigura posibilitatea ca partenerii să fie cu ușurință reintroduși în anexa I la regulamentul menționat imediat după ce aceștia au luat măsurile necesare pentru ratificarea respectivelor acorduri și în așteptarea intrării acestora în vigoare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei Europene în ceea ce privește reintroducerea țărilor eliminate din anexa I, prin intermediul prezentului regulament. Este deosebit de important ca Comisia Europeană să efectueze consultări adecvate în timpul activității sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. În pregătirea și elaborarea actelor delegate, Comisia Europeană ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

  , Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. Comisia ar trebui să invite la aceste reuniuni și experți din partea Parlamentului, [AM 1] |
| --- | --- |

(5)

Pentru a asigura posibilitatea ca partenerii să fie cu ușurință reintroduși în anexa I la regulamentul menționat imediat după ce aceștia au luat măsurile necesare pentru ratificarea respectivelor acorduri și în așteptarea intrării acestora în vigoare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei Europene în ceea ce privește reintroducerea țărilor eliminate din anexa I, prin intermediul prezentului regulament. Este deosebit de important ca Comisia Europeană să efectueze consultări adecvate în timpul activității sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. În pregătirea și elaborarea actelor delegate, Comisia Europeană ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

  , Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. Comisia ar trebui să invite la aceste reuniuni și experți din partea Parlamentului, [AM 1]

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se inserează următoarele articole:
  „Articolul 2a

  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 2b pentru a modifica anexa I prin reintroducerea acelor regiuni sau state din grupul de state ACP care au fost excluse din anexa menționată în temeiul [Regulamentului (UE) nr. .../... (4) al Parlamentului European și al Consiliului (5)] și care au luat între timp măsurile necesare pentru ratificarea acordurilor lor respective ulterior eliminării din anexa I.

  Articolul 2b


  Exercitarea delegării

  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea competenței menționate

  de competențe menționată
  la articolul 2a se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la data intrării în vigoare a prezentului regulament

  de cinci ani de la ... (6)

  .
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe, cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 2]

  (3)   Delegarea competenței menționate la articolul 2a poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare celei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate deja în vigoare.
  (4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2a intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul informează Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul în cauză

  Acest termen
  se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau

  și
  a Consiliului. [AM 3] |
| --- | --- |

1.

Se inserează următoarele articole:

„Articolul 2a

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 2b pentru a modifica anexa I prin reintroducerea acelor regiuni sau state din grupul de state ACP care au fost excluse din anexa menționată în temeiul [Regulamentului (UE) nr. .../... (4) al Parlamentului European și al Consiliului (5)] și care au luat între timp măsurile necesare pentru ratificarea acordurilor lor respective ulterior eliminării din anexa I.

Articolul 2b

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea competenței menționate

  de competențe menționată
  la articolul 2a se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la data intrării în vigoare a prezentului regulament

  de cinci ani de la ... (6)

  .
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe, cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 2]

(3)   Delegarea competenței menționate la articolul 2a poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare celei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2a intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul informează Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul în cauză

  Acest termen
  se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau

  și
  a Consiliului. [AM 3]

| 2. | Anexa I se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa I se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2014

  1 ianuarie 2016
  . [AM 4]

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 13 septembrie 2012.

1

(2)  JO L 330, 9.12.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

3

(4)

4

| + | Numărul prezentului regulament. |
| --- | --- |

+

Numărul prezentului regulament.

(5)  JO L ..., ..., p. ....”

5

(6)

6

| + | Data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

+

+

Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Joi, 13 septembrie 2012ANEXĂ

„ANEXA I

Lista regiunilor sau statelor care au încheiat negocierile în sensul articolului 2 alineatul (2):

| | ANTIGUA ȘI BARBUDA |
| --- | --- |

ANTIGUA ȘI BARBUDA

| | UNIUNEA BAHAMAS |
| --- | --- |

UNIUNEA BAHAMAS

| | BARBADOS |
| --- | --- |

BARBADOS

| | BELIZE |
| --- | --- |

BELIZE

| | UNIUNEA DOMINICA |
| --- | --- |

UNIUNEA DOMINICA

| | REPUBLICA DOMINICANĂ |
| --- | --- |

REPUBLICA DOMINICANĂ

| | GRENADA |
| --- | --- |

GRENADA

| | REPUBLICA COOPERATISTĂ GUYANA |
| --- | --- |

REPUBLICA COOPERATISTĂ GUYANA

| | JAMAICA |
| --- | --- |

JAMAICA

| | REPUBLICA MADAGASCAR |
| --- | --- |

REPUBLICA MADAGASCAR

| | REPUBLICA MAURITIUS |
| --- | --- |

REPUBLICA MAURITIUS

| | STATUL INDEPENDENT PAPUA NOUA GUINEE |
| --- | --- |

STATUL INDEPENDENT PAPUA NOUA GUINEE

| | FEDERAȚIA SAINT KITTS ȘI NEVIS |
| --- | --- |

FEDERAȚIA SAINT KITTS ȘI NEVIS

| | SAINT LUCIA |
| --- | --- |

SAINT LUCIA

| | SAINT VINCENT ȘI GRENADINE |
| --- | --- |

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

| | REPUBLICA SEYCHELLES |
| --- | --- |

REPUBLICA SEYCHELLES

| | REPUBLICA SURINAM |
| --- | --- |

REPUBLICA SURINAM

| | REPUBLICA TRINIDAD ȘI TOBAGO.” |
| --- | --- |

REPUBLICA TRINIDAD ȘI TOBAGO.”

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/252 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/252

---

Joi, 13 septembrie 2012Mecanismul de schimb de informații privind acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei ***I

P7_TA(2012)0343

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD))

2013/C 353 E/47

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0540),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0235/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Deputaților din Luxemburg în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 5 iunie 2012 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 5 iunie 2012 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru comerț internațional (A7-0264/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru comerț internațional (A7-0264/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 68, 6.3.2012, p. 65.

---

Joi, 13 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0238

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 994/2012/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/254 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/254

---

Joi, 13 septembrie 2012Sistemele din domeniul calității produselor agricole ***I

P7_TA(2012)0344

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD))

2013/C 353 E/48

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0733), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0733),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 118 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0423/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 118 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0423/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 mai 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 mai 2011 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 mai 2011 (2) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 mai 2011 (2)

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 25 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 25 iunie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0266/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0266/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarația Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 218, 23.7.2011, p. 114.

(2)  JO C 192, 1.7.2011, p. 28.

---

Joi, 13 septembrie 2012P7_TC1-COD(2010)0353

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.)

---

Joi, 13 septembrie 2012Anexă

Declarația consiliului

„Consiliul a luat act de importanța pe care Parlamentul European o acordă extinderii sistemului de gestionare a producției de brânză DOP și IGP la alte produse DOP și IGP.

Consiliul se angajează să discute chestiunea gestionării aprovizionării cu produse DOP și IGP în contextul negocierilor cu Parlamentul European privind propunerea Comisiei de reformă a PAC în ceea ce privește Regulamentul unic OCP care prevede crearea unor instrumente care să reglementeze aprovizionarea pe piețele agricole.”

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/255 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/255

---

Joi, 13 septembrie 2012Fondurile europene de antreprenoriat social ***I

P7_TA(2012)0345

Amendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD)) (1)

2013/C 353 E/49

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul nr. 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0194/2012).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 13 septembrie 2012REGULAMENT (UE) nr. .../2012 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind fondurile europene de antreprenoriat social

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 114 din acesta,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Din ce în ce mai mulți investitori sunt interesați de atingerea unor obiective sociale și nu se mai limitează la urmărirea profitului financiar, astfel că în Uniune a luat naștere o piață a investițiilor sociale, compusă în parte din fonduri de investiții care vizează întreprinderile sociale. Aceste fonduri finanțează întreprinderile sociale, care au rol de motoare ale schimbării sociale, oferind soluții inovatoare la problemele sociale,
  de exemplu contribuind la abordarea consecințelor sociale ale crizei financiare
  și având astfel o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(1)

Din ce în ce mai mulți investitori sunt interesați de atingerea unor obiective sociale și nu se mai limitează la urmărirea profitului financiar, astfel că în Uniune a luat naștere o piață a investițiilor sociale, compusă în parte din fonduri de investiții care vizează întreprinderile sociale. Aceste fonduri finanțează întreprinderile sociale, care au rol de motoare ale schimbării sociale, oferind soluții inovatoare la problemele sociale,
  de exemplu contribuind la abordarea consecințelor sociale ale crizei financiare
  și având astfel o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

| (1a) | Prezentul regulament se înscrie în cadrul inițiativei pentru antreprenoriat social, prezentată de Comisie în Comunicarea sa din 25 octombrie 2011, intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social. Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale”. |
| --- | --- |

(1a)

Prezentul regulament se înscrie în cadrul inițiativei pentru antreprenoriat social, prezentată de Comisie în Comunicarea sa din 25 octombrie 2011, intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social. Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale”.

| (2) | Este necesar să se prevadă un cadru comun pentru utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social”
  (FEAS)
  , cu precădere în ceea ce privește compoziția portofoliului fondurilor care își desfășoară activitatea sub această denumire, obiectivele lor de investiții eligibile, instrumentele de investiții pe care le pot utiliza și categoriile de investitori care pot investi în aceste fonduri, stabilind reguli uniforme la nivelul Uniunii. În absența unui astfel de cadru comun, există riscul adoptării unor măsuri divergente la nivel național de către statele membre, ceea ce ar avea un impact negativ direct asupra pieței interne și ar crea obstacole în calea bunei funcționări a acesteia, deoarece fondurile care intenționează să își desfășoare activitatea în întreaga Uniune ar trebui să se conformeze unor norme diferite de la un stat membru la altul. În plus, cerințele calitative divergente în materie de compoziție a portofoliului, de obiective de investiții și de investitori eligibili ar putea duce la crearea unor niveluri diferite de protecție a investitorilor și ar genera confuzie cu privire la propunerile de investiții legate de fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS). Totodată, investitorii ar trebui să poată compara propunerile de investiții ale diferitelor FEAS. Este necesar să se înlăture obstacolele majore din calea mobilizării transfrontaliere de fonduri de către FEAS, să se evite denaturarea concurenței între acestea și să se prevină apariția în viitor a unor noi obstacole în calea schimburilor comerciale și a unor denaturări semnificative ale concurenței. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum este interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se prevadă un cadru comun pentru utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social”
  (FEAS)
  , cu precădere în ceea ce privește compoziția portofoliului fondurilor care își desfășoară activitatea sub această denumire, obiectivele lor de investiții eligibile, instrumentele de investiții pe care le pot utiliza și categoriile de investitori care pot investi în aceste fonduri, stabilind reguli uniforme la nivelul Uniunii. În absența unui astfel de cadru comun, există riscul adoptării unor măsuri divergente la nivel național de către statele membre, ceea ce ar avea un impact negativ direct asupra pieței interne și ar crea obstacole în calea bunei funcționări a acesteia, deoarece fondurile care intenționează să își desfășoare activitatea în întreaga Uniune ar trebui să se conformeze unor norme diferite de la un stat membru la altul. În plus, cerințele calitative divergente în materie de compoziție a portofoliului, de obiective de investiții și de investitori eligibili ar putea duce la crearea unor niveluri diferite de protecție a investitorilor și ar genera confuzie cu privire la propunerile de investiții legate de fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS). Totodată, investitorii ar trebui să poată compara propunerile de investiții ale diferitelor FEAS. Este necesar să se înlăture obstacolele majore din calea mobilizării transfrontaliere de fonduri de către FEAS, să se evite denaturarea concurenței între acestea și să se prevină apariția în viitor a unor noi obstacole în calea schimburilor comerciale și a unor denaturări semnificative ale concurenței. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum este interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

| (3) | Este necesar să se adopte un regulament care să prevadă norme uniforme aplicabile FEAS care doresc să mobilizeze capitaluri în Uniune utilizând denumirea de „
  FEAS
  ” și să impună obligații corespondente administratorilor acestora în toate statele membre. Aceste cerințe ar trebui să asigure încrederea investitorilor care doresc să investească în fondurile respective. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se adopte un regulament care să prevadă norme uniforme aplicabile FEAS care doresc să mobilizeze capitaluri în Uniune utilizând denumirea de „
  FEAS
  ” și să impună obligații corespondente administratorilor acestora în toate statele membre. Aceste cerințe ar trebui să asigure încrederea investitorilor care doresc să investească în fondurile respective.

| (3a) | Prezentul regulament nu se aplică mecanismelor naționale existente care permit realizarea de investiții în antreprenoriatul social și care nu utilizează denumirea „FEAS”. |
| --- | --- |

(3a)

Prezentul regulament nu se aplică mecanismelor naționale existente care permit realizarea de investiții în antreprenoriatul social și care nu utilizează denumirea „FEAS”.

| (4) | Definirea cerințelor calitative pentru utilizarea denumirii „
  FEAS
  ” sub forma unui regulament garantează că aceste cerințe sunt direct aplicabile administratorilor organismelor de plasament colectiv care mobilizează fonduri utilizând această denumire. Acest lucru ar asigura condiții uniforme pentru utilizarea acestei denumiri prin evitarea unor cerințe naționale diferite ca rezultat al transpunerii unei directive. Regulamentul are drept rezultat faptul că administratorii organismelor de plasament colectiv care utilizează această denumire ar fi obligați să respecte aceleași reguli în întreaga Uniune, ceea ce ar spori încrederea investitorilor care doresc să investească în fonduri axate pe întreprinderile sociale. Un regulament ar reduce totodată complexitatea legislației și costurile de conformare suportate de administratori pentru respectarea unor norme naționale adesea divergente aplicabile acestor fonduri, în special pentru administratorii care doresc să mobilizeze capitaluri la nivel transfrontalier. Un regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la eliminarea denaturării concurenței. |
| --- | --- |

(4)

Definirea cerințelor calitative pentru utilizarea denumirii „
  FEAS
  ” sub forma unui regulament garantează că aceste cerințe sunt direct aplicabile administratorilor organismelor de plasament colectiv care mobilizează fonduri utilizând această denumire. Acest lucru ar asigura condiții uniforme pentru utilizarea acestei denumiri prin evitarea unor cerințe naționale diferite ca rezultat al transpunerii unei directive. Regulamentul are drept rezultat faptul că administratorii organismelor de plasament colectiv care utilizează această denumire ar fi obligați să respecte aceleași reguli în întreaga Uniune, ceea ce ar spori încrederea investitorilor care doresc să investească în fonduri axate pe întreprinderile sociale. Un regulament ar reduce totodată complexitatea legislației și costurile de conformare suportate de administratori pentru respectarea unor norme naționale adesea divergente aplicabile acestor fonduri, în special pentru administratorii care doresc să mobilizeze capitaluri la nivel transfrontalier. Un regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la eliminarea denaturării concurenței.

| (4a) | Ar trebui să fie permis ca un FEAS să fie gestionat fie extern, fie intern. În cazul în care FEAS este gestionat intern, FEAS este deopotrivă administratorul și se supune tuturor cerințelor pentru administratori de FEAS în temeiul prezentului regulament și este înregistrat ca atare. Un FEAS ce este gestionat intern nu ar trebui însă să aibă dreptul de a fi administratorul extern al altor organisme de plasament colectiv sau OPCVM-uri. |
| --- | --- |

(4a)

Ar trebui să fie permis ca un FEAS să fie gestionat fie extern, fie intern. În cazul în care FEAS este gestionat intern, FEAS este deopotrivă administratorul și se supune tuturor cerințelor pentru administratori de FEAS în temeiul prezentului regulament și este înregistrat ca atare. Un FEAS ce este gestionat intern nu ar trebui însă să aibă dreptul de a fi administratorul extern al altor organisme de plasament colectiv sau OPCVM-uri.

| (5) | Pentru a clarifica relația dintre prezentul regulament și
  alte norme
  ale Uniunii aplicabile organismelor de plasament colectiv și administratorilor acestora, este necesar să se prevadă că prezentul regulament se aplică numai administratorilor organismelor de plasament colectiv, altele decât OPCVM-urile, în sensul articolului 1 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (4) și care sunt stabiliți în Uniune și înregistrați la autoritatea competentă în statul membru de origine, în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative
   (5)
  ,
  cu condiția ca respectivii administratori să gestioneze portofoliile FEAS.
  .
  Totuși, administratorii de FEAS ce sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament și care sun administratori externi ar trebui să aibă dreptul de gestiona și OPCVM-uri supuse autorizării în temeiul Directivei 2009/65/CE. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a clarifica relația dintre prezentul regulament și
  alte norme
  ale Uniunii aplicabile organismelor de plasament colectiv și administratorilor acestora, este necesar să se prevadă că prezentul regulament se aplică numai administratorilor organismelor de plasament colectiv, altele decât OPCVM-urile, în sensul articolului 1 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (4) și care sunt stabiliți în Uniune și înregistrați la autoritatea competentă în statul membru de origine, în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative
   (5)
  ,
  cu condiția ca respectivii administratori să gestioneze portofoliile FEAS.
  .
  Totuși, administratorii de FEAS ce sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament și care sun administratori externi ar trebui să aibă dreptul de gestiona și OPCVM-uri supuse autorizării în temeiul Directivei 2009/65/CE.

| (5a) | În plus, prezentul regulament
  se aplică
  numai administratorilor
  acelor organisme de plasament colectiv
  ale căror active administrate nu depășesc ▐ plafonul
  menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE: Acest lucru înseamnă că calcularea pragului în temeiul prezentului regulament urmează modul de calcul al pragului prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE. Totuși, administratorii FEAS care sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament și ale căror active totale ajung să depășească pragul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE și care, prin urmare, trebuie autorizați de către autoritățile competente din statul lor membru de origine în conformitate cu articolul 6 din respectiva directivă, pot continua să utilizeze denumirea „FEAS” în ceea ce privește distribuirea FEAS-urilor în Uniune, cu condiția respectării cerințelor prevăzute în respectiva directivă și a respectării în continuare a anumitor cerințe pentru utilizarea denumirii „FEAS” specificate în prezentul regulament, în legătură cu FEAS. Acest lucru se aplică atât FEAS-urilor existente, cât și celor înființate după depășirea pragului. |
| --- | --- |

(5a)

În plus, prezentul regulament
  se aplică
  numai administratorilor
  acelor organisme de plasament colectiv
  ale căror active administrate nu depășesc ▐ plafonul
  menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE: Acest lucru înseamnă că calcularea pragului în temeiul prezentului regulament urmează modul de calcul al pragului prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE. Totuși, administratorii FEAS care sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament și ale căror active totale ajung să depășească pragul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE și care, prin urmare, trebuie autorizați de către autoritățile competente din statul lor membru de origine în conformitate cu articolul 6 din respectiva directivă, pot continua să utilizeze denumirea „FEAS” în ceea ce privește distribuirea FEAS-urilor în Uniune, cu condiția respectării cerințelor prevăzute în respectiva directivă și a respectării în continuare a anumitor cerințe pentru utilizarea denumirii „FEAS” specificate în prezentul regulament, în legătură cu FEAS. Acest lucru se aplică atât FEAS-urilor existente, cât și celor înființate după depășirea pragului.

| (6) | În cazul în care administratorii organismelor de plasament colectiv nu doresc să utilizeze denumirea de „FEAS“, prezentul regulament nu este aplicabil. În aceste cazuri ar trebui să se aplice în continuare normele naționale și legislația generală a Uniunii în vigoare. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care administratorii organismelor de plasament colectiv nu doresc să utilizeze denumirea de „FEAS“, prezentul regulament nu este aplicabil. În aceste cazuri ar trebui să se aplice în continuare normele naționale și legislația generală a Uniunii în vigoare.

| (7) | Prezentul regulament ar trebui să prevadă norme uniforme cu privire la natura FEAS, în special la societățile de portofoliu în care FEAS sunt autorizate să investească, și la instrumentele de investiții care pot fi utilizate.
  Aceste dispoziții sunt necesare pentru a distinge clar între un FEAS și alte fonduri de investiții alternative care aplică alte strategii de investiții, mai puțin specializate, cum ar fi achizițiile, care nu privesc prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament ar trebui să prevadă norme uniforme cu privire la natura FEAS, în special la societățile de portofoliu în care FEAS sunt autorizate să investească, și la instrumentele de investiții care pot fi utilizate.
  Aceste dispoziții sunt necesare pentru a distinge clar între un FEAS și alte fonduri de investiții alternative care aplică alte strategii de investiții, mai puțin specializate, cum ar fi achizițiile, care nu privesc prezentul regulament.

| (7a) | În conformitate cu scopul de a defini cu exactitate organismele de plasament colectiv care fac obiectul prezentului regulament și pentru a se acorda atenție furnizării de capital întreprinderilor sociale, FEAS ar trebui să fie acele fonduri care intenționează să investească cel puțin 70 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în astfel de întreprinderi. Nu ar trebui să se permită FEAS să investească peste 30 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în alte active decât instrumente eligibile. Acest lucru presupune ca, dacă 30 % este limita maximă permanentă pentru investiții în instrumente neeligibile, plafonul de 70 % este rezervat instrumentelor eligibile pe durata existenței FEAS. Limitele de mai sus ar trebui calculate în funcție de sumele investibile după deducerea tuturor costurilor relevante și a deținerilor de numerar și de echivalente de numerar. Prezentul regulament ar trebui să prevadă detaliile necesare pentru calcularea limitelor de investiție menționate. |
| --- | --- |

(7a)

În conformitate cu scopul de a defini cu exactitate organismele de plasament colectiv care fac obiectul prezentului regulament și pentru a se acorda atenție furnizării de capital întreprinderilor sociale, FEAS ar trebui să fie acele fonduri care intenționează să investească cel puțin 70 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în astfel de întreprinderi. Nu ar trebui să se permită FEAS să investească peste 30 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în alte active decât instrumente eligibile. Acest lucru presupune ca, dacă 30 % este limita maximă permanentă pentru investiții în instrumente neeligibile, plafonul de 70 % este rezervat instrumentelor eligibile pe durata existenței FEAS. Limitele de mai sus ar trebui calculate în funcție de sumele investibile după deducerea tuturor costurilor relevante și a deținerilor de numerar și de echivalente de numerar. Prezentul regulament ar trebui să prevadă detaliile necesare pentru calcularea limitelor de investiție menționate.

| (7b) | Pentru a asigura claritatea și certitudinea necesare, prezentul regulament ar trebui să prevadă totodată criterii uniforme pentru identificarea întreprinderilor sociale ca societăți de portofoliu eligibile.
  Într-adevăr, o întreprindere socială, actor al economiei sociale, este o întreprindere al cărei principal obiectiv este cel de a avea o incidență socială mai curând decât cel de a genera profit pentru proprietarii sau partenerii săi. Activitatea sa constă în furnizarea de bunuri și de servicii pe piață, iar profiturile sunt folosite în principal pentru realizarea unor obiective sociale. Aceasta face obiectul unei gestionări responsabile și transparente, îndeosebi prin asocierea angajaților săi, a clienților săi și a părților interesate de activitățile sale economice. |
| --- | --- |

(7b)

Pentru a asigura claritatea și certitudinea necesare, prezentul regulament ar trebui să prevadă totodată criterii uniforme pentru identificarea întreprinderilor sociale ca societăți de portofoliu eligibile.
  Într-adevăr, o întreprindere socială, actor al economiei sociale, este o întreprindere al cărei principal obiectiv este cel de a avea o incidență socială mai curând decât cel de a genera profit pentru proprietarii sau partenerii săi. Activitatea sa constă în furnizarea de bunuri și de servicii pe piață, iar profiturile sunt folosite în principal pentru realizarea unor obiective sociale. Aceasta face obiectul unei gestionări responsabile și transparente, îndeosebi prin asocierea angajaților săi, a clienților săi și a părților interesate de activitățile sale economice.

| (7c) | Întrucât
  obiectivul principal al întreprinderilor sociale este, mai degrabă, obținerea unui impact social pozitiv, decât maximizarea profitului, ▐ prezentul regulament ar trebui
  să promoveze sprijinirea societăților
  de portofoliu eligibile
  al căror
  scop
  este
  producerea unor efecte sociale măsurabile și pozitive.
  Un efect social măsurabil și pozitiv ar putea include furnizarea de servicii pentru imigranții care ar fi altfel discriminați sau reintegrarea unor grupuri marginalizate pe piața muncii prin furnizarea de locuri de muncă, sprijin sau formare profesională. Întreprinderile
  își utilizează profiturile pentru atingerea obiectivului
  lor social
  principal și
  sunt
  administrate într-un mod transparent și responsabil. Pentru cazurile, în general excepționale, în care o societate de portofoliu eligibilă dorește să distribuie profiturile către acționari și proprietari, aceasta ar trebui să dispună de proceduri și reguli predefinite aplicabile unei astfel de distribuiri a profiturilor. Regulile respective ar trebui să precizeze că distribuirea profiturilor nu trebuie să prejudicieze obiectivul social principal. |
| --- | --- |

(7c)

Întrucât
  obiectivul principal al întreprinderilor sociale este, mai degrabă, obținerea unui impact social pozitiv, decât maximizarea profitului, ▐ prezentul regulament ar trebui
  să promoveze sprijinirea societăților
  de portofoliu eligibile
  al căror
  scop
  este
  producerea unor efecte sociale măsurabile și pozitive.
  Un efect social măsurabil și pozitiv ar putea include furnizarea de servicii pentru imigranții care ar fi altfel discriminați sau reintegrarea unor grupuri marginalizate pe piața muncii prin furnizarea de locuri de muncă, sprijin sau formare profesională. Întreprinderile
  își utilizează profiturile pentru atingerea obiectivului
  lor social
  principal și
  sunt
  administrate într-un mod transparent și responsabil. Pentru cazurile, în general excepționale, în care o societate de portofoliu eligibilă dorește să distribuie profiturile către acționari și proprietari, aceasta ar trebui să dispună de proceduri și reguli predefinite aplicabile unei astfel de distribuiri a profiturilor. Regulile respective ar trebui să precizeze că distribuirea profiturilor nu trebuie să prejudicieze obiectivul social principal.

| (8) | Întreprinderile sociale includ o gamă largă de întreprinderi, cu diferite forme juridice, care oferă servicii sau bunuri sociale persoanelor vulnerabile
  ,
  marginalizate
  , dezavantajate sau excluse
  . Aceste servicii cuprind accesul la locuințe, îngrijiri medicale, asistență pentru persoanele vârstnice sau cu handicap, îngrijirea copiilor, accesul la servicii de ocupare a forței de muncă și de formare profesională, precum și gestionarea dependenței. Întreprinderile sociale includ, de asemenea, întreprinderi care utilizează o modalitate de producție de bunuri sau servicii care integrează un obiectiv social, dar ale căror activități pot cuprinde alte bunuri și servicii decât cele sociale. Aceste activități pot include integrarea socială și profesională prin accesul la servicii de ocupare a forței de muncă pentru persoanele dezavantajate, în special, din cauza calificării insuficiente ori a problemelor sociale sau profesionale care duc la excludere și marginalizare.
  Aceste activități se pot referi și la protecția mediului, cu un impact social, precum activități de combatere a poluării, de reciclare sau de asigurare de energie regenerabilă. |
| --- | --- |

(8)

Întreprinderile sociale includ o gamă largă de întreprinderi, cu diferite forme juridice, care oferă servicii sau bunuri sociale persoanelor vulnerabile
  ,
  marginalizate
  , dezavantajate sau excluse
  . Aceste servicii cuprind accesul la locuințe, îngrijiri medicale, asistență pentru persoanele vârstnice sau cu handicap, îngrijirea copiilor, accesul la servicii de ocupare a forței de muncă și de formare profesională, precum și gestionarea dependenței. Întreprinderile sociale includ, de asemenea, întreprinderi care utilizează o modalitate de producție de bunuri sau servicii care integrează un obiectiv social, dar ale căror activități pot cuprinde alte bunuri și servicii decât cele sociale. Aceste activități pot include integrarea socială și profesională prin accesul la servicii de ocupare a forței de muncă pentru persoanele dezavantajate, în special, din cauza calificării insuficiente ori a problemelor sociale sau profesionale care duc la excludere și marginalizare.
  Aceste activități se pot referi și la protecția mediului, cu un impact social, precum activități de combatere a poluării, de reciclare sau de asigurare de energie regenerabilă.

| (8a) | Obiectivul prezentului regulament este sprijinirea dezvoltării întreprinderilor sociale din Uniune. Investițiile în societățile de portofoliu eligibile înființate în țări terțe pot crește capitalul FEAS și, prin urmare, poate aduce beneficii întreprinderilor sociale din Uniune. Însă în niciun caz nu ar trebui făcute investiții în societățile de portofoliu eligibile din țări terțe al căror sediu este stabilit în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante. |
| --- | --- |

(8a)

Obiectivul prezentului regulament este sprijinirea dezvoltării întreprinderilor sociale din Uniune. Investițiile în societățile de portofoliu eligibile înființate în țări terțe pot crește capitalul FEAS și, prin urmare, poate aduce beneficii întreprinderilor sociale din Uniune. Însă în niciun caz nu ar trebui făcute investiții în societățile de portofoliu eligibile din țări terțe al căror sediu este stabilit în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante.

| (8b) | Un FEAS nu ar trebui fie stabilit în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante, cum ar fi țări terțe caracterizate mai ales prin lipsa impozitării sau prin impozitare nominală, în țări cu care nu există acorduri adecvate de cooperare între autoritățile competente din statul membru de origine al administratorului FEAS și autoritățile de supraveghere din țara terță în care întreprinderea socială este stabilită, sau în țări cu care nu au loc schimburi eficiente de informații pe aspecte fiscale. Un FEAS nu ar trebui să investească în jurisdicții caracterizate prin criteriile de mai sus. |
| --- | --- |

(8b)

Un FEAS nu ar trebui fie stabilit în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante, cum ar fi țări terțe caracterizate mai ales prin lipsa impozitării sau prin impozitare nominală, în țări cu care nu există acorduri adecvate de cooperare între autoritățile competente din statul membru de origine al administratorului FEAS și autoritățile de supraveghere din țara terță în care întreprinderea socială este stabilită, sau în țări cu care nu au loc schimburi eficiente de informații pe aspecte fiscale. Un FEAS nu ar trebui să investească în jurisdicții caracterizate prin criteriile de mai sus.

| (8c) | Administratorii FEAS ar trebui să aibă dreptul de a atrage angajamente suplimentare de aport de capital pe durata vieții unui fond. Ar trebui să se țină cont de aceste angajamente atrase pe durata vieții unui FEAS atunci când se au în vedere viitoare investiții în alte active decât instrumente eligibile. Angajamentele suplimentare de aport de capital ar trebui permise cu respectarea criteriilor și a condițiilor stabilite în regulamentul FEAS sau în documentele sale constitutive. |
| --- | --- |

(8c)

Administratorii FEAS ar trebui să aibă dreptul de a atrage angajamente suplimentare de aport de capital pe durata vieții unui fond. Ar trebui să se țină cont de aceste angajamente atrase pe durata vieții unui FEAS atunci când se au în vedere viitoare investiții în alte active decât instrumente eligibile. Angajamentele suplimentare de aport de capital ar trebui permise cu respectarea criteriilor și a condițiilor stabilite în regulamentul FEAS sau în documentele sale constitutive.

| (9) | Având în vedere nevoile specifice de finanțare ale întreprinderilor sociale, este necesar să se definească clar tipurile de instrumente care trebuie utilizate de un FEAS pentru astfel de finanțări. Prin urmare, prezentul regulament stabilește criterii uniforme privind instrumentele eligibile care trebuie să fie utilizate de un FEAS pentru a face investiții, aici fiind incluse instrumente de capitaluri proprii
  și de cvasi-capitaluri proprii
  , instrumente de datorie,
  inclusiv bilete la ordin și certificate de economii
  , investiții în alte FEAS-uri
  ,
  împrumuturi
  garantate sau negarantate și granturi
  .
  Totuși, spre a evita diluarea investițiilor în societățile de portofoliu eligibile, FEAS ar trebui să aibă dreptul de a investi doar în alte FEAS-uri, care, la rândul lor, nu au investit mai mult de 10 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în alte FEAS-uri. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere nevoile specifice de finanțare ale întreprinderilor sociale, este necesar să se definească clar tipurile de instrumente care trebuie utilizate de un FEAS pentru astfel de finanțări. Prin urmare, prezentul regulament stabilește criterii uniforme privind instrumentele eligibile care trebuie să fie utilizate de un FEAS pentru a face investiții, aici fiind incluse instrumente de capitaluri proprii
  și de cvasi-capitaluri proprii
  , instrumente de datorie,
  inclusiv bilete la ordin și certificate de economii
  , investiții în alte FEAS-uri
  ,
  împrumuturi
  garantate sau negarantate și granturi
  .
  Totuși, spre a evita diluarea investițiilor în societățile de portofoliu eligibile, FEAS ar trebui să aibă dreptul de a investi doar în alte FEAS-uri, care, la rândul lor, nu au investit mai mult de 10 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în alte FEAS-uri.

| (9a) | Activitățile principale ale FEAS-urilor sunt furnizarea de resurse financiare către întreprinderi sociale prin investiții primare. FEAS nu ar trebui să participe la activități bancare cu importanță sistemică din afara cadrului uzual de reglementare prudențială (așa-numitul sistem bancar paralel). De asemenea, acestea nu ar trebui să se implice în strategii tipice de capital privat, precum achizițiile prin împrumuturi,. |
| --- | --- |

(9a)

Activitățile principale ale FEAS-urilor sunt furnizarea de resurse financiare către întreprinderi sociale prin investiții primare. FEAS nu ar trebui să participe la activități bancare cu importanță sistemică din afara cadrului uzual de reglementare prudențială (așa-numitul sistem bancar paralel). De asemenea, acestea nu ar trebui să se implice în strategii tipice de capital privat, precum achizițiile prin împrumuturi,.

| (10) | Pentru a păstra flexibilitatea necesară portofoliului de investiții, FEAS-urile pot investi ▐ în alte active care nu sunt investițiile eligibile, în măsura în care aceste investiții nu depășesc
  plafonul de 30 %
  , stabilit în prezentul regulament.
  Deținerile de
  numerar sau echivalente de numerar nu ar trebui luate în considerare în calculul
  acestui plafon, dat fiind că numerarul și echivalentele de numerar nu pot fi considerate drept investiții. FEAS-urile ar trebui să facă investiții în propriul portofoliu doar dacă acestea sunt în acord cu propria etică de investiții, respectiv nu ar trebui să facă investiții în industria de armament, în domenii cu risc de încălcare a drepturilor omului sau care presupun abandonarea de deșeuri electronice. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a păstra flexibilitatea necesară portofoliului de investiții, FEAS-urile pot investi ▐ în alte active care nu sunt investițiile eligibile, în măsura în care aceste investiții nu depășesc
  plafonul de 30 %
  , stabilit în prezentul regulament.
  Deținerile de
  numerar sau echivalente de numerar nu ar trebui luate în considerare în calculul
  acestui plafon, dat fiind că numerarul și echivalentele de numerar nu pot fi considerate drept investiții. FEAS-urile ar trebui să facă investiții în propriul portofoliu doar dacă acestea sunt în acord cu propria etică de investiții, respectiv nu ar trebui să facă investiții în industria de armament, în domenii cu risc de încălcare a drepturilor omului sau care presupun abandonarea de deșeuri electronice.

| (11) | Pentru a garanta faptul că denumirea „FEAS“ sugerează încredere și este ușor de recunoscut pentru investitorii de pe teritoriul Uniunii, prezentul regulament ar trebui să prevadă că numai administratorii FEAS care respectă criteriile uniforme de calitate, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, sunt eligibili să utilizeze această denumire atunci când distribuie un FEAS în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a garanta faptul că denumirea „FEAS“ sugerează încredere și este ușor de recunoscut pentru investitorii de pe teritoriul Uniunii, prezentul regulament ar trebui să prevadă că numai administratorii FEAS care respectă criteriile uniforme de calitate, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, sunt eligibili să utilizeze această denumire atunci când distribuie un FEAS în cadrul Uniunii.

| (12) | Pentru a asigura FEAS-urilor un profil distinct și identificabil, adecvat scopului lor, ar trebui să existe norme uniforme privind componența portofoliului și tehnicile de investiție permise acestor fonduri. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura FEAS-urilor un profil distinct și identificabil, adecvat scopului lor, ar trebui să existe norme uniforme privind componența portofoliului și tehnicile de investiție permise acestor fonduri.

| (13) | ▐ Efectul de levier nu ar trebui să fie permis la nivelul fondului, pentru a se asigura că FEAS-urile nu contribuie la generarea de riscuri sistemice, iar în cadrul activităților de investiții aceste fonduri sunt axate pe sprijinirea
  societăților
  de portofoliu
  eligibile. Administratorii FEAS ar trebui să aibă doar dreptul de a face împrumuturi sau emite titluri de creanță, de a oferi garanții, la nivelul FEAS, cu condiția ca astfel de împrumuturi, titluri de creanță sau garanții să fie acoperite prin angajamente nevărsate și, astfel, nu cresc expunerea fondului peste nivelul capitalului său angajat. În această viziune, avansurile în numerar din partea investitorilor FEAS-urilor ce dispun de acoperire integrală în angajamente de capital din partea respectivilor investitori nu determină o creștere a expunerii FEAS și, prin urmare, sunt permise. De asemenea, împrumutul pe termen scurt ar trebui să fie acceptat pentru a permite fondului să soluționeze nevoile extraordinare de lichidități care pot apărea între momentul în care se solicită capitalul angajat de la investitori și primirea efectivă a capitalului în conturi, cu condiția să nu depășească capitalul angajat nesolicitat. |
| --- | --- |

(13)

▐ Efectul de levier nu ar trebui să fie permis la nivelul fondului, pentru a se asigura că FEAS-urile nu contribuie la generarea de riscuri sistemice, iar în cadrul activităților de investiții aceste fonduri sunt axate pe sprijinirea
  societăților
  de portofoliu
  eligibile. Administratorii FEAS ar trebui să aibă doar dreptul de a face împrumuturi sau emite titluri de creanță, de a oferi garanții, la nivelul FEAS, cu condiția ca astfel de împrumuturi, titluri de creanță sau garanții să fie acoperite prin angajamente nevărsate și, astfel, nu cresc expunerea fondului peste nivelul capitalului său angajat. În această viziune, avansurile în numerar din partea investitorilor FEAS-urilor ce dispun de acoperire integrală în angajamente de capital din partea respectivilor investitori nu determină o creștere a expunerii FEAS și, prin urmare, sunt permise. De asemenea, împrumutul pe termen scurt ar trebui să fie acceptat pentru a permite fondului să soluționeze nevoile extraordinare de lichidități care pot apărea între momentul în care se solicită capitalul angajat de la investitori și primirea efectivă a capitalului în conturi, cu condiția să nu depășească capitalul angajat nesolicitat.

| (14) | Ar trebui stipulate anumite măsuri de protecție speciale, pentru a se asigura că FEAS-urile sunt distribuite
  numai
  unor investitori avizați, care dețin ▐ experiența
  , cunoștințele
  și
  expertiza de a lua propriile decizii de investiții și de a evalua în mod adecvat
  riscurile specifice acestor fonduri, precum și pentru a menține încrederea investitorilor în FEAS. Prin urmare, FEAS-urile ar trebui distribuite ▐ numai investitorilor care sunt clienți profesionali sau care pot fi considerați clienți profesionali în conformitate cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare
   (6)
  ▐. Cu toate acestea, pentru a avea o bază de investitori suficient de vastă pentru investițiile în FEAS-uri, este de dorit ca și alți investitori să aibă acces la aceste fonduri, inclusiv persoanele cu disponibilități financiare ridicate. Ar trebui să se stabilească măsuri de protecție speciale pentru acești alți investitori pentru a garanta că FEAS-urile sunt distribuite numai către investitori cu un profil adecvat pentru astfel de investiții. Aceste măsuri de protecție exclud distribuirea prin utilizarea unor planuri de economii periodice.
  Totodată, investițiile făcute de directorii executivi, de directori sau de angajații implicați în gestiunea unui administrator FEAS ar trebui să fie permise atunci când aceștia investesc în FEAS-ul pe care îl gestionează, întrucât astfel de persoane dețin cunoștințele necesare pentru a lua decizii de investiții informate. |
| --- | --- |

(14)

Ar trebui stipulate anumite măsuri de protecție speciale, pentru a se asigura că FEAS-urile sunt distribuite
  numai
  unor investitori avizați, care dețin ▐ experiența
  , cunoștințele
  și
  expertiza de a lua propriile decizii de investiții și de a evalua în mod adecvat
  riscurile specifice acestor fonduri, precum și pentru a menține încrederea investitorilor în FEAS. Prin urmare, FEAS-urile ar trebui distribuite ▐ numai investitorilor care sunt clienți profesionali sau care pot fi considerați clienți profesionali în conformitate cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare
   (6)
  ▐. Cu toate acestea, pentru a avea o bază de investitori suficient de vastă pentru investițiile în FEAS-uri, este de dorit ca și alți investitori să aibă acces la aceste fonduri, inclusiv persoanele cu disponibilități financiare ridicate. Ar trebui să se stabilească măsuri de protecție speciale pentru acești alți investitori pentru a garanta că FEAS-urile sunt distribuite numai către investitori cu un profil adecvat pentru astfel de investiții. Aceste măsuri de protecție exclud distribuirea prin utilizarea unor planuri de economii periodice.
  Totodată, investițiile făcute de directorii executivi, de directori sau de angajații implicați în gestiunea unui administrator FEAS ar trebui să fie permise atunci când aceștia investesc în FEAS-ul pe care îl gestionează, întrucât astfel de persoane dețin cunoștințele necesare pentru a lua decizii de investiții informate.

| (15) | Pentru a garanta că numai administratorii FEAS care îndeplinesc criterii uniforme de calitate privind comportamentul pe piață pot utiliza denumirea „
  FEAS
  “, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme privind desfășurarea activității comerciale și relația administratorului FEAS cu investitorii săi. Din aceleași considerente, prezentul regulament ar trebui să stabilească, de asemenea, condiții uniforme privind modul în care acești administratori abordează conflictele de interese. Aceste norme ar trebui să prevadă, de asemenea, ca administratorul să dispună de procedurile organizaționale și administrative necesare pentru a asigura abordarea adecvată a conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a garanta că numai administratorii FEAS care îndeplinesc criterii uniforme de calitate privind comportamentul pe piață pot utiliza denumirea „
  FEAS
  “, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme privind desfășurarea activității comerciale și relația administratorului FEAS cu investitorii săi. Din aceleași considerente, prezentul regulament ar trebui să stabilească, de asemenea, condiții uniforme privind modul în care acești administratori abordează conflictele de interese. Aceste norme ar trebui să prevadă, de asemenea, ca administratorul să dispună de procedurile organizaționale și administrative necesare pentru a asigura abordarea adecvată a conflictelor de interese.

| (15a) | Dacă administratorul unui FEAS intenționează să delege atribuții unor terțe părți, răspunderea administratorului față de FEAS și față de investitorii săi nu ar trebui să fie afectată de această delegare în favoarea unei terțe părți. Totodată, administratorul FEAS nu ar trebui să delege atribuții în asemenea măsură încât, în esență, acesta să nu mai poată fi considerat administratorul FEAS și să devină o simplă entitate scriptică. Administratorul FEAS ar trebui să rămână în permanență responsabil pentru îndeplinirea corespunzătoare a atribuțiilor delegate și pentru respectarea acestui regulament. Delegarea de atribuții nu ar trebui să submineze eficiența supravegherii realizate de administratorul FEAS și, în special, nu ar trebui să îl împiedice pe acesta să acționeze, sau să împiedice ca FEAS să fie administrat, în interesul investitorilor săi. |
| --- | --- |

(15a)

Dacă administratorul unui FEAS intenționează să delege atribuții unor terțe părți, răspunderea administratorului față de FEAS și față de investitorii săi nu ar trebui să fie afectată de această delegare în favoarea unei terțe părți. Totodată, administratorul FEAS nu ar trebui să delege atribuții în asemenea măsură încât, în esență, acesta să nu mai poată fi considerat administratorul FEAS și să devină o simplă entitate scriptică. Administratorul FEAS ar trebui să rămână în permanență responsabil pentru îndeplinirea corespunzătoare a atribuțiilor delegate și pentru respectarea acestui regulament. Delegarea de atribuții nu ar trebui să submineze eficiența supravegherii realizate de administratorul FEAS și, în special, nu ar trebui să îl împiedice pe acesta să acționeze, sau să împiedice ca FEAS să fie administrat, în interesul investitorilor săi.

| (16) | Obținerea unui impact social pozitiv, în plus față de generarea unui profit pentru investitori, este o caracteristică cheie a fondurilor de investiții care vizează întreprinderile sociale, caracteristică care le distinge de alte tipuri de fonduri de investiții. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă ca administratorii FEAS să dispună de proceduri de ▐ evaluare a impactului social pozitiv care trebuie obținut prin investițiile în întreprinderile eligibile din portofoliu. |
| --- | --- |

(16)

Obținerea unui impact social pozitiv, în plus față de generarea unui profit pentru investitori, este o caracteristică cheie a fondurilor de investiții care vizează întreprinderile sociale, caracteristică care le distinge de alte tipuri de fonduri de investiții. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă ca administratorii FEAS să dispună de proceduri de ▐ evaluare a impactului social pozitiv care trebuie obținut prin investițiile în întreprinderile eligibile din portofoliu.

| (16a) | În prezent, fondurile care vizează obținerea unor rezultate sociale sau a unui impact social evaluează și colectează informații, de obicei, cu privire la măsura în care întreprinderile sociale își realizează obiectivele vizate. Există o gamă largă de tipuri de rezultate și de impacturi sociale ce pot fi vizate de o întreprindere socială. Prin urmare, au apărut diferite căi de identificare a impacturilor sociale și de măsurare a acestora. De exemplu, o firmă ce intenționează să ajute persoanele dezavantajate poate recurge la numărul de persoane cărora li s-a acordat ajutor, de exemplu în ocuparea unui loc de muncă, în cazul persoanelor care, fără ajutor, nu ar fi fost angajate. Sau, în cazul unei societăți care dorește să îmbunătățească reabilitarea socială a unor foști deținuți, după eliberare, își poate evalua performanța în funcție de rata de recidivism. Fondurile sprijină întreprinderile în pregătirea și furnizarea informațiilor cu privire la obiectivele și realizările lor și în colectarea acestor informații în beneficiul investitorilor. Deși informațiile cu privire la impactul social sunt foarte importante pentru investitori este dificilă compararea diferitelor întreprinderi sociale, precum și a diferitelor fonduri, atât din cauza diferențelor dintre rezultatele sociale vizate, cât și din cauza varietății actualelor abordări. Pentru a încuraja o mai bună coerență și comparabilitate pe termen lung a acestor informații, precum și eficiența sporită a procedurilor de obținere a acestora, se impune adoptarea de acte delegate în acest domeniu. Astfel de acte delegate ar trebui să asigure o mai bună claritate pentru autoritățile de supraveghere, pentru FEAS-uri și pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

(16a)

În prezent, fondurile care vizează obținerea unor rezultate sociale sau a unui impact social evaluează și colectează informații, de obicei, cu privire la măsura în care întreprinderile sociale își realizează obiectivele vizate. Există o gamă largă de tipuri de rezultate și de impacturi sociale ce pot fi vizate de o întreprindere socială. Prin urmare, au apărut diferite căi de identificare a impacturilor sociale și de măsurare a acestora. De exemplu, o firmă ce intenționează să ajute persoanele dezavantajate poate recurge la numărul de persoane cărora li s-a acordat ajutor, de exemplu în ocuparea unui loc de muncă, în cazul persoanelor care, fără ajutor, nu ar fi fost angajate. Sau, în cazul unei societăți care dorește să îmbunătățească reabilitarea socială a unor foști deținuți, după eliberare, își poate evalua performanța în funcție de rata de recidivism. Fondurile sprijină întreprinderile în pregătirea și furnizarea informațiilor cu privire la obiectivele și realizările lor și în colectarea acestor informații în beneficiul investitorilor. Deși informațiile cu privire la impactul social sunt foarte importante pentru investitori este dificilă compararea diferitelor întreprinderi sociale, precum și a diferitelor fonduri, atât din cauza diferențelor dintre rezultatele sociale vizate, cât și din cauza varietății actualelor abordări. Pentru a încuraja o mai bună coerență și comparabilitate pe termen lung a acestor informații, precum și eficiența sporită a procedurilor de obținere a acestora, se impune adoptarea de acte delegate în acest domeniu. Astfel de acte delegate ar trebui să asigure o mai bună claritate pentru autoritățile de supraveghere, pentru FEAS-uri și pentru întreprinderi.

| (17) | Pentru a asigura integritatea denumirii de „
  FEAS
  “, prezentul regulament ar trebui să cuprindă, de asemenea, criterii de calitate privind organizarea administratorului FEAS. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă cerințe uniforme și proporționale privind nevoia de a menține resurse tehnice și umane adecvate ▐. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a asigura integritatea denumirii de „
  FEAS
  “, prezentul regulament ar trebui să cuprindă, de asemenea, criterii de calitate privind organizarea administratorului FEAS. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă cerințe uniforme și proporționale privind nevoia de a menține resurse tehnice și umane adecvate ▐.

| (17a) | Pentru a asigura buna administrare a FEAS și capacitatea administratorului de a acoperi riscurile potențiale ce derivă din activitățile sale, prezentul regulament ar trebui să prevadă cerințe uniforme și proporționate pentru administratorul FEAS de a menține disponibile fonduri proprii suficiente. Aceste fonduri ar trebui să fie suficiente pentru a asigura continuitatea și corecta administrare a FEAS-ului. |
| --- | --- |

(17a)

Pentru a asigura buna administrare a FEAS și capacitatea administratorului de a acoperi riscurile potențiale ce derivă din activitățile sale, prezentul regulament ar trebui să prevadă cerințe uniforme și proporționate pentru administratorul FEAS de a menține disponibile fonduri proprii suficiente. Aceste fonduri ar trebui să fie suficiente pentru a asigura continuitatea și corecta administrare a FEAS-ului.

| (18) | În scopul protecției investitorilor, este necesar să se garanteze evaluarea adecvată a activelor FEAS-urilor. Prin urmare,
  regulamentul sau documentele constitutive
  ale fiecărui FEAS ar trebui să conțină norme privind evaluarea activelor. Aceasta ar trebui să asigure integritatea și transparența evaluării. |
| --- | --- |

(18)

În scopul protecției investitorilor, este necesar să se garanteze evaluarea adecvată a activelor FEAS-urilor. Prin urmare,
  regulamentul sau documentele constitutive
  ale fiecărui FEAS ar trebui să conțină norme privind evaluarea activelor. Aceasta ar trebui să asigure integritatea și transparența evaluării.

| (19) | Ar trebui să se prevadă norme uniforme privind raporturile anuale, pentru a se garanta că administratorii FEAS care utilizează denumirea „FEAS“ furnizează informații suficiente asupra activităților desfășurate. |
| --- | --- |

(19)

Ar trebui să se prevadă norme uniforme privind raporturile anuale, pentru a se garanta că administratorii FEAS care utilizează denumirea „FEAS“ furnizează informații suficiente asupra activităților desfășurate.

| (20) | Pentru a asigura integritatea denumirii „
  FEAS
  “ în ochii investitorilor, este necesar ca denumirea să fie utilizată numai de administratori de fonduri care aplică metode complet transparente în ceea ce privește politica de investiții și obiectivele de investiții. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă norme uniforme privind dispozițiile de furnizare de informații, dispoziții obligatorii pentru un administrator de FEAS în relațiile cu investitorii săi. Aceste dispoziții cuprind elementele specifice investițiilor în întreprinderi sociale, astfel încât se poate obține o mai mare consecvență și comparabilitate a acestor informații. Aici sunt cuprinse informații despre criteriile și procedurile utilizate pentru a alege anumite societăți de portofoliu eligibile drept obiective de investiții. Sunt cuprinse, de asemenea, informații privind impactul social pozitiv care trebuie obținut prin politica de investiții și modul în care trebuie monitorizat și evaluat acest impact. Pentru a asigura nivelul necesar de încredere a investitorilor în astfel de investiții, tot aici sunt cuprinse informații despre activele FEAS care nu au fost investite în societăți de portofoliu eligibile și modul în care acestea au fost alese. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura integritatea denumirii „
  FEAS
  “ în ochii investitorilor, este necesar ca denumirea să fie utilizată numai de administratori de fonduri care aplică metode complet transparente în ceea ce privește politica de investiții și obiectivele de investiții. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă norme uniforme privind dispozițiile de furnizare de informații, dispoziții obligatorii pentru un administrator de FEAS în relațiile cu investitorii săi. Aceste dispoziții cuprind elementele specifice investițiilor în întreprinderi sociale, astfel încât se poate obține o mai mare consecvență și comparabilitate a acestor informații. Aici sunt cuprinse informații despre criteriile și procedurile utilizate pentru a alege anumite societăți de portofoliu eligibile drept obiective de investiții. Sunt cuprinse, de asemenea, informații privind impactul social pozitiv care trebuie obținut prin politica de investiții și modul în care trebuie monitorizat și evaluat acest impact. Pentru a asigura nivelul necesar de încredere a investitorilor în astfel de investiții, tot aici sunt cuprinse informații despre activele FEAS care nu au fost investite în societăți de portofoliu eligibile și modul în care acestea au fost alese.

| (21) | Pentru a asigura supravegherea efectivă a cerințelor uniforme din prezentul regulament, autoritatea competentă din statul membru de origine ar trebui să supravegheze modul în care administratorul de FEAS respectă cerințele uniforme prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, administratorul FEAS care dorește să își distribuie fondurile cu denumirea „FEAS“ ar trebui să notifice intenția sa autorității competente din statul membru de origine. Autoritatea competentă ar trebui să înregistreze administratorul fondului dacă acesta a transmis toate informațiile necesare și dacă aplică proceduri adecvate de respectare a cerințelor prezentului regulament. Această înregistrare ar trebui să fie valabilă pe întregul teritoriu al Uniunii. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura supravegherea efectivă a cerințelor uniforme din prezentul regulament, autoritatea competentă din statul membru de origine ar trebui să supravegheze modul în care administratorul de FEAS respectă cerințele uniforme prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, administratorul FEAS care dorește să își distribuie fondurile cu denumirea „FEAS“ ar trebui să notifice intenția sa autorității competente din statul membru de origine. Autoritatea competentă ar trebui să înregistreze administratorul fondului dacă acesta a transmis toate informațiile necesare și dacă aplică proceduri adecvate de respectare a cerințelor prezentului regulament. Această înregistrare ar trebui să fie valabilă pe întregul teritoriu al Uniunii.

| (21a) | Pentru a facilita distribuirea transfrontalieră eficientă a FEAS, înregistrarea administratorului ar trebui să survină cu celeritate. |
| --- | --- |

(21a)

Pentru a facilita distribuirea transfrontalieră eficientă a FEAS, înregistrarea administratorului ar trebui să survină cu celeritate.

| (21b) | Deși prezentul regulament prevede măsuri de protecție pentru a asigura corecta utilizare a fondurilor, autoritățile de supraveghere ar trebui să manifeste vigilență în asigurarea respectării acestor măsuri de protecție. |
| --- | --- |

(21b)

Deși prezentul regulament prevede măsuri de protecție pentru a asigura corecta utilizare a fondurilor, autoritățile de supraveghere ar trebui să manifeste vigilență în asigurarea respectării acestor măsuri de protecție.

| (22) | Pentru a asigura supravegherea efectivă a respectării criteriilor uniforme prevăzute, prezentul regulament ar trebui să cuprindă norme privind situațiile în care trebuie să se actualizeze informațiile furnizate autorităților competente din statul membru de origine. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura supravegherea efectivă a respectării criteriilor uniforme prevăzute, prezentul regulament ar trebui să cuprindă norme privind situațiile în care trebuie să se actualizeze informațiile furnizate autorităților competente din statul membru de origine.

| (23) | Pentru a asigura supravegherea efectivă a respectării cerințelor prevăzute, prezentul regulament ar trebui să instituie, de asemenea, o procedură de notificare transnațională între autoritățile competente de supraveghere, care trebuie inițiată la înregistrarea administratorului FEAS în statul membru de origine. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura supravegherea efectivă a respectării cerințelor prevăzute, prezentul regulament ar trebui să instituie, de asemenea, o procedură de notificare transnațională între autoritățile competente de supraveghere, care trebuie inițiată la înregistrarea administratorului FEAS în statul membru de origine.

| (24) | Pentru a menține condiții transparente de distribuire a administratorilor FEAS pe teritoriul Uniunii,
  Autorității europene de supraveghere
  (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (AEVMP)
  înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7)

  ar trebui să i se atribuie sarcina de a elabora o bază de date centrală
  care să conțină toți administratorii FEAS și toate FEAS-urile gestionate de aceștia
  , în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a menține condiții transparente de distribuire a administratorilor FEAS pe teritoriul Uniunii,
  Autorității europene de supraveghere
  (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (AEVMP)
  înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7)

  ar trebui să i se atribuie sarcina de a elabora o bază de date centrală
  care să conțină toți administratorii FEAS și toate FEAS-urile gestionate de aceștia
  , în conformitate cu prezentul regulament.

| (24a) | În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă are motive clare și demonstrabile să creadă că un administrator FEAS încalcă prezentul regulament pe teritoriul acestuia, ar trebui să informeze de îndată autoritatea competentă din statul membru de origine, care ar trebui să ia măsurile necesare. |
| --- | --- |

(24a)

În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă are motive clare și demonstrabile să creadă că un administrator FEAS încalcă prezentul regulament pe teritoriul acestuia, ar trebui să informeze de îndată autoritatea competentă din statul membru de origine, care ar trebui să ia măsurile necesare.

| (24b) | Dacă, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă din statul membru de origine sau în cazul în care aceasta nu ia măsurile necesare într-un termen rezonabil sau administratorul FEAS continuă să acționeze într-un mod în conflict evident cu prezentul regulament, autoritatea competentă a statului gazdă poate, după informarea autorității competente din statul membru de origine, să ia toate măsurile necesare pentru protejarea investitorilor, inclusiv posibilitatea de a împiedica administratorul respectiv să mai distribuie FEAS-uri pe teritoriul statului membru gazdă. |
| --- | --- |

(24b)

Dacă, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă din statul membru de origine sau în cazul în care aceasta nu ia măsurile necesare într-un termen rezonabil sau administratorul FEAS continuă să acționeze într-un mod în conflict evident cu prezentul regulament, autoritatea competentă a statului gazdă poate, după informarea autorității competente din statul membru de origine, să ia toate măsurile necesare pentru protejarea investitorilor, inclusiv posibilitatea de a împiedica administratorul respectiv să mai distribuie FEAS-uri pe teritoriul statului membru gazdă.

| (25) | Pentru a asigura supravegherea eficientă a criteriilor uniforme instituite, prezentul regulament ar trebui să conțină o listă a competențelor de supraveghere de care dispun autoritățile competente. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a asigura supravegherea eficientă a criteriilor uniforme instituite, prezentul regulament ar trebui să conțină o listă a competențelor de supraveghere de care dispun autoritățile competente.

| (26) | Pentru ca prezentul regulament să fie pus în aplicare în mod corespunzător, acesta ar trebui să cuprindă sancțiuni
  și măsuri administrative
  pentru încălcarea prevederilor sale principale, mai precis, a normelor privind componența portofoliului, a măsurilor de protecție legate de identitatea investitorilor eligibili și a celor privind utilizarea denumirii „
  FEAS
  “ numai de administratorii de FEAS înregistrați. Regulamentul ar trebui să dispună că încălcarea acestor prevederi-cheie conduce la interdicția de a mai utiliza denumirea și la excluderea din registru a administratorului fondului. |
| --- | --- |

(26)

Pentru ca prezentul regulament să fie pus în aplicare în mod corespunzător, acesta ar trebui să cuprindă sancțiuni
  și măsuri administrative
  pentru încălcarea prevederilor sale principale, mai precis, a normelor privind componența portofoliului, a măsurilor de protecție legate de identitatea investitorilor eligibili și a celor privind utilizarea denumirii „
  FEAS
  “ numai de administratorii de FEAS înregistrați. Regulamentul ar trebui să dispună că încălcarea acestor prevederi-cheie conduce la interdicția de a mai utiliza denumirea și la excluderea din registru a administratorului fondului.

| (27) | Ar trebui să aibă loc un schimb de informații în materie de supraveghere între autoritățile competente din statele membre de origine și statele membre gazdă și AEVMP. |
| --- | --- |

(27)

Ar trebui să aibă loc un schimb de informații în materie de supraveghere între autoritățile competente din statele membre de origine și statele membre gazdă și AEVMP.

| (28) | Cooperarea regulamentară efectivă între entitățile însărcinate să supravegheze respectarea criteriilor uniforme din prezentul regulament necesită aplicarea unui grad ridicat al păstrării secretului profesional de către toate autoritățile naționale relevante și de către AEVMP. |
| --- | --- |

(28)

Cooperarea regulamentară efectivă între entitățile însărcinate să supravegheze respectarea criteriilor uniforme din prezentul regulament necesită aplicarea unui grad ridicat al păstrării secretului profesional de către toate autoritățile naționale relevante și de către AEVMP.

| (28a) | Contribuția FEAS-urilor la creșterea unei piețe europene pentru investiții cu caracter social va depinde de preluarea denumirii de către administratorii fondurilor, de recunoașterea denumirii de către investitori și de dezvoltarea unui climat solid pentru întreprinderile sociale în Uniune, care să ajute respectivele întreprinderi în accesarea opțiunilor financiare oferite. În acest scop, toate părțile interesate, inclusiv agenții economici, autoritățile competente din statele membre, Comisia și alte entități relevante din Uniune, ar trebui să contribuie la asigurarea unui înalt nivel de conștientizare a posibilităților oferite de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(28a)

Contribuția FEAS-urilor la creșterea unei piețe europene pentru investiții cu caracter social va depinde de preluarea denumirii de către administratorii fondurilor, de recunoașterea denumirii de către investitori și de dezvoltarea unui climat solid pentru întreprinderile sociale în Uniune, care să ajute respectivele întreprinderi în accesarea opțiunilor financiare oferite. În acest scop, toate părțile interesate, inclusiv agenții economici, autoritățile competente din statele membre, Comisia și alte entități relevante din Uniune, ar trebui să contribuie la asigurarea unui înalt nivel de conștientizare a posibilităților oferite de prezentul regulament.

| (29) | Standardele tehnice pentru serviciile financiare ar trebui să asigure armonizarea coerentă și supravegherea la un nivel ridicat pe teritoriul Uniunii. Ar fi util și oportun să revină AEVMP, în calitate de organism cu înaltă specializare, sarcina de a elabora un proiect de standarde tehnice de punere în aplicare, care să fie înaintat Comisiei, atunci când aceste standarde nu presupun alegeri de politică. |
| --- | --- |

(29)

Standardele tehnice pentru serviciile financiare ar trebui să asigure armonizarea coerentă și supravegherea la un nivel ridicat pe teritoriul Uniunii. Ar fi util și oportun să revină AEVMP, în calitate de organism cu înaltă specializare, sarcina de a elabora un proiect de standarde tehnice de punere în aplicare, care să fie înaintat Comisiei, atunci când aceste standarde nu presupun alegeri de politică.

| (30) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare, prin intermediul actelor de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 ▐. AEVMP ar trebui să fie însărcinată cu elaborarea de standarde tehnice de punere în aplicare pentru formatul ▐
  notificării menționate în prezentul regulament
  . |
| --- | --- |

(30)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare, prin intermediul actelor de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 ▐. AEVMP ar trebui să fie însărcinată cu elaborarea de standarde tehnice de punere în aplicare pentru formatul ▐
  notificării menționate în prezentul regulament
  .

| (31) | În vederea specificării cerințelor prevăzute de prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește precizarea
  tipurilor de bunuri și de servicii sau a metodelor de producție a bunurilor și serviciilor care incorporează un obiectiv social, a circumstanțelor în care profiturile pot fi distribuite proprietarilor și acționarilor,
  a tipurilor de conflicte de interese pe care ar trebui să le evite administratorii FEAS și a măsurilor care ar trebui luate în acest sens, a procedurilor pentru evaluarea impactului social care va fi obținut de societățile de portofoliu eligibile, precum și
  a conținutului și a detaliilor privind informațiile destinate investitorilor
  . Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și luând în considerare și inițiativele de autoreglementare și codurile de conduită
  .
  În consultările întreprinse de Comisie în timpul lucrărilor pregătitoare cu privire la actele delegate privind stabilirea procedurilor de măsurare a impactului social vizat de întreprinderile din portofoliu eligibile ar trebui să fie implicate toate părțile interesate și AEVMP. În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.


  ▐ |
| --- | --- |

(31)

În vederea specificării cerințelor prevăzute de prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește precizarea
  tipurilor de bunuri și de servicii sau a metodelor de producție a bunurilor și serviciilor care incorporează un obiectiv social, a circumstanțelor în care profiturile pot fi distribuite proprietarilor și acționarilor,
  a tipurilor de conflicte de interese pe care ar trebui să le evite administratorii FEAS și a măsurilor care ar trebui luate în acest sens, a procedurilor pentru evaluarea impactului social care va fi obținut de societățile de portofoliu eligibile, precum și
  a conținutului și a detaliilor privind informațiile destinate investitorilor
  . Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și luând în considerare și inițiativele de autoreglementare și codurile de conduită
  .
  În consultările întreprinse de Comisie în timpul lucrărilor pregătitoare cu privire la actele delegate privind stabilirea procedurilor de măsurare a impactului social vizat de întreprinderile din portofoliu eligibile ar trebui să fie implicate toate părțile interesate și AEVMP. În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

▐

| (33) | Cel mai târziu după patru ani de la data la care prezentul regulament intră în vigoare, prezentul regulament ar trebui să fie revizuit pentru a lua în considerare evoluțiile pieței FEAS-urilor.
  Revizuirea ar trebui să includă o analiză generală a modului de funcționare a normelor stabilite de prezentul regulament și a experiențelor dobândite în perioada de punere în aplicare a lor.
  Pe baza acestei revizuiri, Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, dacă este cazul, de
  propuneri
  legislative. |
| --- | --- |

(33)

Cel mai târziu după patru ani de la data la care prezentul regulament intră în vigoare, prezentul regulament ar trebui să fie revizuit pentru a lua în considerare evoluțiile pieței FEAS-urilor.
  Revizuirea ar trebui să includă o analiză generală a modului de funcționare a normelor stabilite de prezentul regulament și a experiențelor dobândite în perioada de punere în aplicare a lor.
  Pe baza acestei revizuiri, Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, dacă este cazul, de
  propuneri
  legislative.

| (33a) | Totodată, până la 22 iulie 2017, Comisia ar trebui să inițieze o revizuire a modului în care prezentul regulament interacționează cu alte dispoziții referitoare la organisme de plasament colectiv și administratorii acestora, mai ales cele prevăzute în Directiva 2011/61/UE. Această revizuire ar trebui să privească mai ales domeniul de aplicare a prezentului regulament, evaluând necesitatea extinderii sale pentru a permite administratorilor de fonduri de investiții alternative de mari dimensiuni să utilizeze denumirea FEAS. Pe baza acestei revizuiri, Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative. |
| --- | --- |

(33a)

Totodată, până la 22 iulie 2017, Comisia ar trebui să inițieze o revizuire a modului în care prezentul regulament interacționează cu alte dispoziții referitoare la organisme de plasament colectiv și administratorii acestora, mai ales cele prevăzute în Directiva 2011/61/UE. Această revizuire ar trebui să privească mai ales domeniul de aplicare a prezentului regulament, evaluând necesitatea extinderii sale pentru a permite administratorilor de fonduri de investiții alternative de mari dimensiuni să utilizeze denumirea FEAS. Pe baza acestei revizuiri, Comisia ar trebui să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport, însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative.

| (33b) | În contextul acestei revizuiri, Comisia ar trebui să evalueze obstacolele ce ar fi putut împiedica accesarea fondurilor de către investitori, inclusiv impactul asupra investitorilor instituționali al unui al regulament aplicabil în materie de norme prudențiale. În plus, Comisia ar trebui să colecteze date pentru a evalua contribuția FEAS-urilor la alte programe ale Uniunii, precum Horizon 2020, care vizează de asemenea inovarea în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(33b)

În contextul acestei revizuiri, Comisia ar trebui să evalueze obstacolele ce ar fi putut împiedica accesarea fondurilor de către investitori, inclusiv impactul asupra investitorilor instituționali al unui al regulament aplicabil în materie de norme prudențiale. În plus, Comisia ar trebui să colecteze date pentru a evalua contribuția FEAS-urilor la alte programe ale Uniunii, precum Horizon 2020, care vizează de asemenea inovarea în cadrul Uniunii.

| (33c) | În legătură cu examinarea de către Comisie a obstacolelor fiscale la investițiile transfrontaliere de capital de risc, prevăzută în comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2011, cu titlul „Un plan de acțiune în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare pentru IMM-uri” și în contextul revizuirii prezentului regulament, Comisia ar trebui să aibă în vedere realizarea unei examinări echivalente a eventualelor bariere fiscale la fondurile pentru întreprinderile sociale și să evalueze potențiale stimulente fiscale vizând încurajarea antreprenoriatului social în Uniune. |
| --- | --- |

(33c)

În legătură cu examinarea de către Comisie a obstacolelor fiscale la investițiile transfrontaliere de capital de risc, prevăzută în comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2011, cu titlul „Un plan de acțiune în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare pentru IMM-uri” și în contextul revizuirii prezentului regulament, Comisia ar trebui să aibă în vedere realizarea unei examinări echivalente a eventualelor bariere fiscale la fondurile pentru întreprinderile sociale și să evalueze potențiale stimulente fiscale vizând încurajarea antreprenoriatului social în Uniune.

| (33d) | AEVMP ar trebui să își evalueze necesitățile de personal și de resurse rezultate din preluarea competențelor și atribuțiilor sale în temeiul prezentului regulament și prezintă un raport Parlamentului European, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

(33d)

AEVMP ar trebui să își evalueze necesitățile de personal și de resurse rezultate din preluarea competențelor și atribuțiilor sale în temeiul prezentului regulament și prezintă un raport Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

| (34) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale ale Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și libertatea de a desfășura o activitate comercială. |
| --- | --- |

(34)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale ale Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și libertatea de a desfășura o activitate comercială.

| (35) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (8) reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal (9) de către instituțiile și organele Uniunii și privind libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către AEVMP în cadrul prezentului regulament și sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor. |
| --- | --- |

(35)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (8) reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal (9) de către instituțiile și organele Uniunii și privind libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către AEVMP în cadrul prezentului regulament și sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor.

| (36) | Deoarece
  obiectivul prezentului regulament, mai precis de a dezvolta o piață internă pentru FEAS-uri prin elaborarea unui cadru de înregistrare a administratorilor FEAS, facilitând astfel distribuirea FEAS-urilor pe teritoriul UE,
  nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere amploarea și efectele acestuia, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii,
  Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului urmărit, |
| --- | --- |

(36)

Deoarece
  obiectivul prezentului regulament, mai precis de a dezvolta o piață internă pentru FEAS-uri prin elaborarea unui cadru de înregistrare a administratorilor FEAS, facilitând astfel distribuirea FEAS-urilor pe teritoriul UE,
  nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere amploarea și efectele acestuia, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii,
  Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului urmărit,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Prezentul regulament prevede cerințe
  și condiții
  uniforme pentru acei administratori de organisme de plasament colectiv care doresc să utilizeze denumirea de „FEAS“
  referitor la distribuirea FEAS în Uniune
  , contribuind astfel la buna funcționare a pieței interne

De asemenea, prezentul regulamentul prevede norme privind distribuirea ▐ FEAS-urilor către investitori eligibili din cadrul Uniunii, componența portofoliului FEAS-urilor, instrumentele și tehnicile de investiții eligibile, precum și organizarea, transparența și conduita administratorilor FEAS care distribuie astfel de fonduri în cadrul Uniunii.

Articolul 2

1.   Prezentul regulament se aplică administratorilor organismelor de plasament colectiv, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (b),
  ale căror active administrate nu depășesc plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE,
  care sunt stabiliți în Uniunea Europeană și fac obiectul înregistrării de către autoritățile competente din statul membru de origine în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/UE, cu condiția ca respectivii administratori să gestioneze portofolii ale
  FEAS.

1a.
     
  Administratorii FEAS care sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament în conformitate cu articolul 14 și ale căror active totale ajung să depășească pragul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE și care, prin urmare, trebuie autorizați de către autoritățile competente din statul lor membru de origine în conformitate cu articolul 6 din respectiva directivă, pot continua să utilizeze denumirea „FEAS” în ceea ce privește distribuirea FEAS-urilor în Uniune, cu condiția respectării cerințelor prevăzute în Directiva 2011/61/UE și a respectării în continuare a articolelor 3, 5, 9, 12 alineatul (2), 13 alineatul (1) literele (c), (d) și (e) din prezentul regulament, în legătură cu FEAS-urile.

▐

3a.
     
  Administratorii FEAS înregistrați în conformitate cu prezentul regulament pot, de asemenea, să gestioneze și organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), sub rezerva autorizării prevăzute în Directiva 2009/65/CE, cu condiția ca aceștia să fie administratori externi.

Articolul 3

1.   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) înseamnă un organism de plasament colectiv care:








  (i) | intenționează să investească
  minimum 70 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în active care sunt instrumente eligibile
  într-un cadru de timp prevăzut în regulamentul sau documentele constitutive ale FEAS; |
| --- | --- | --- |

(a)

„fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) înseamnă un organism de plasament colectiv care:

(i)

intenționează să investească
  minimum 70 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în active care sunt instrumente eligibile
  într-un cadru de timp prevăzut în regulamentul sau documentele constitutive ale FEAS;

| (ii) | nu utilizează mai mult de 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat pentru achiziționarea altor active decât instrumentele eligibile; |
| --- | --- |

(ii)

nu utilizează mai mult de 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat pentru achiziționarea altor active decât instrumentele eligibile;

| (iii) | este stabilit pe teritoriul unui stat membru sau într-o țară terță, cu condiția ca țara terță:








  — | să nu instituie măsuri fiscale caracterizate prin lipsa impozitării sau prin impozitare nominală sau să acorde avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a prezenței economice substanțiale pe teritoriul său; |
| --- | --- | --- |

(iii)

este stabilit pe teritoriul unui stat membru sau într-o țară terță, cu condiția ca țara terță:

—

să nu instituie măsuri fiscale caracterizate prin lipsa impozitării sau prin impozitare nominală sau să acorde avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a prezenței economice substanțiale pe teritoriul său;

| — | să fi instituit acorduri corespunzătoare de cooperare cu autoritățile competente din statul membru de origine ale administratorului FEAS, ceea ce presupune asigurarea unui schimb eficient de informații în temeiul articolului 21 din prezentul regulament și care permite autorităților competente să își îndeplinească obligațiile în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

să fi instituit acorduri corespunzătoare de cooperare cu autoritățile competente din statul membru de origine ale administratorului FEAS, ceea ce presupune asigurarea unui schimb eficient de informații în temeiul articolului 21 din prezentul regulament și care permite autorităților competente să își îndeplinească obligațiile în conformitate cu prezentul regulament;

| — | să nu fie calificată drept țară necooperantă sau teritoriu necooperant de GAFI; |
| --- | --- |

—

să nu fie calificată drept țară necooperantă sau teritoriu necooperant de GAFI;

| — | să fi semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului FEAS și cu fiecare stat membru în care se intenționează comercializarea de unități sau acțiuni ale FEAS, asigurându-se astfel că țara terță respectă în totalitate standardele stabilite la articolul 26 din modelul de convenție fiscală al OCDE și garantează un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale. |
| --- | --- |

—

să fi semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului FEAS și cu fiecare stat membru în care se intenționează comercializarea de unități sau acțiuni ale FEAS, asigurându-se astfel că țara terță respectă în totalitate standardele stabilite la articolul 26 din modelul de convenție fiscală al OCDE și garantează un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale.

| (aa) | „costuri relevante” înseamnă orice onorarii, taxe și cheltuieli suportate în mod direct sau indirect de către investitori, stabilite de către administratorul și investitorii FEAS; |
| --- | --- |

(aa)

„costuri relevante” înseamnă orice onorarii, taxe și cheltuieli suportate în mod direct sau indirect de către investitori, stabilite de către administratorul și investitorii FEAS;

| (b) | „organism de plasament colectiv“ înseamnă un
  FIA astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE; |
| --- | --- |

(b)

„organism de plasament colectiv“ înseamnă un
  FIA astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE;

| (c) | „instrumente eligibile“ înseamnă oricare dintre instrumentele de mai jos:






  (i) | instrumente
  de capital propriu
  sau cvasi-capital
  propriu care:






  — | sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă și sunt achiziționate direct de FEAS de la societatea de portofoliu eligibilă; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„instrumente eligibile“ înseamnă oricare dintre instrumentele de mai jos:

(i)

instrumente
  de capital propriu
  sau cvasi-capital
  propriu care:

—

sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă și sunt achiziționate direct de FEAS de la societatea de portofoliu eligibilă;

| — | sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă în schimbul unui titlu de capital propriu emis de societatea de portofoliu eligibilă; |
| --- | --- |

—

sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă în schimbul unui titlu de capital propriu emis de societatea de portofoliu eligibilă;

| — | sunt emise de o întreprindere în cadrul căreia societatea de portofoliu eligibilă este o filială în posesiune majoritară și care sunt achiziționate de FEAS în schimbul unui instrument de capital propriu emis de societatea de portofoliu eligibilă; |
| --- | --- |

—

sunt emise de o întreprindere în cadrul căreia societatea de portofoliu eligibilă este o filială în posesiune majoritară și care sunt achiziționate de FEAS în schimbul unui instrument de capital propriu emis de societatea de portofoliu eligibilă;

| (ii) | titluri de valoare și instrumente de datorie negarantate, emise de o societate de portofoliu eligibilă; |
| --- | --- |

(ii)

titluri de valoare și instrumente de datorie negarantate, emise de o societate de portofoliu eligibilă;

| (iii) | unități sau acțiuni ale unuia sau mai multor FEAS-uri,
  cu condiția ca respectivele FEAS-uri să nu fi investit mai mult de 10 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în alte FEAS-uri; |
| --- | --- |

(iii)

unități sau acțiuni ale unuia sau mai multor FEAS-uri,
  cu condiția ca respectivele FEAS-uri să nu fi investit mai mult de 10 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat în alte FEAS-uri;

| (iv) | împrumuturi
  garantate sau negarantate
  acordate de FEAS
  unei întreprinderi
  de portofoliu eligibilă; |
| --- | --- |

(iv)

împrumuturi
  garantate sau negarantate
  acordate de FEAS
  unei întreprinderi
  de portofoliu eligibilă;

| (v) | orice alt tip de participație într-o societate de portofoliu eligibilă. |
| --- | --- |

(v)

orice alt tip de participație într-o societate de portofoliu eligibilă.

| (d) | „societate de portofoliu eligibilă“ înseamnă o întreprindere care, la momentul unei investiții efectuate de FEAS, nu
  operează
  pe o piață reglementată
  sau într-un „sistem multilateral de tranzacționare (MTF)”
  astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul (14)
  și punctul (15)
  din Directiva 2004/39/CE ▐ și care:








  (-i) | este stabilită pe teritoriul unui stat membru sau într-o țară terță, cu condiția ca țara terță:








  — | să nu instituie măsuri fiscale caracterizate prin lipsa impozitării sau prin impozitare nominală sau să acorde avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a prezenței economice substanțiale pe teritoriul său; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

„societate de portofoliu eligibilă“ înseamnă o întreprindere care, la momentul unei investiții efectuate de FEAS, nu
  operează
  pe o piață reglementată
  sau într-un „sistem multilateral de tranzacționare (MTF)”
  astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul (14)
  și punctul (15)
  din Directiva 2004/39/CE ▐ și care:

(-i)

este stabilită pe teritoriul unui stat membru sau într-o țară terță, cu condiția ca țara terță:

—

să nu instituie măsuri fiscale caracterizate prin lipsa impozitării sau prin impozitare nominală sau să acorde avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a prezenței economice substanțiale pe teritoriul său;

| — | să nu fie calificată drept țară necooperantă sau teritoriu necooperant de GAFI; |
| --- | --- |

—

să nu fie calificată drept țară necooperantă sau teritoriu necooperant de GAFI;

| — | să fi semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului FEAS și cu fiecare stat membru în care se intenționează comercializarea de unități sau acțiuni ale FEAS, asigurându-se astfel că țara terță respectă în totalitate standardele stabilite la articolul 26 din modelul de convenție fiscală al OCDE și garantează un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale; |
| --- | --- |

—

să fi semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului FEAS și cu fiecare stat membru în care se intenționează comercializarea de unități sau acțiuni ale FEAS, asigurându-se astfel că țara terță respectă în totalitate standardele stabilite la articolul 26 din modelul de convenție fiscală al OCDE și garantează un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale;

| (i) | are drept obiectiv principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, conform statutului, actului constitutiv sau oricărui
  regulament sau documente constitutive
  pe baza cărora a fost înființată activitatea comercială, atunci când
  întreprinderea
  :






  — | ▐ oferă servicii sau bunuri unor persoane vulnerabile, marginalizate,
  dezavantajate sau excluse
  ; ▐ |
| --- | --- | --- |

(i)

are drept obiectiv principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, conform statutului, actului constitutiv sau oricărui
  regulament sau documente constitutive
  pe baza cărora a fost înființată activitatea comercială, atunci când
  întreprinderea
  :

—

▐ oferă servicii sau bunuri unor persoane vulnerabile, marginalizate,
  dezavantajate sau excluse
  ; ▐

| — | ▐ utilizează o metodă de producție de bunuri sau servicii care întruchipează obiectivul social al acesteia;
  sau |
| --- | --- |

—

▐ utilizează o metodă de producție de bunuri sau servicii care întruchipează obiectivul social al acesteia;
  sau

| — | furnizează sprijin financiar doar întreprinderilor sociale așa cum se definește la primele două liniuțe; |
| --- | --- |

—

furnizează sprijin financiar doar întreprinderilor sociale așa cum se definește la primele două liniuțe;

| (ii) | utilizează profiturile obținute
  în primul rând
  pentru atingerea obiectivului său
  social
  ,
  conform statutului, actului constitutiv sau oricărui regulament sau documente constitutive pe baza cărora a fost înființată activitatea comercială. Aceste regulamente sau documente constitutive dispun
  proceduri și norme predefinite pentru orice situație în care profiturile sunt distribuite acționarilor sau proprietarilor
  pentru a asigura că orice distribuire de acest tip a profiturilor nu subminează atingerea obiectivului său principal; precum și |
| --- | --- |

(ii)

utilizează profiturile obținute
  în primul rând
  pentru atingerea obiectivului său
  social
  ,
  conform statutului, actului constitutiv sau oricărui regulament sau documente constitutive pe baza cărora a fost înființată activitatea comercială. Aceste regulamente sau documente constitutive dispun
  proceduri și norme predefinite pentru orice situație în care profiturile sunt distribuite acționarilor sau proprietarilor
  pentru a asigura că orice distribuire de acest tip a profiturilor nu subminează atingerea obiectivului său principal; precum și

| (iii) | este administrată într-un mod responsabil și transparent, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a acționarilor afectați de activitățile sale comerciale. |
| --- | --- |

(iii)

este administrată într-un mod responsabil și transparent, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a acționarilor afectați de activitățile sale comerciale.

| (e) | „capital propriu“ înseamnă participații în capitalurile proprii ale unei întreprinderi, reprezentate prin acțiuni sau
  alte forme
  de participație în capitalul întreprinderii eligibile din portofoliu emise către
  investitorii săi
  ; |
| --- | --- |

(e)

„capital propriu“ înseamnă participații în capitalurile proprii ale unei întreprinderi, reprezentate prin acțiuni sau
  alte forme
  de participație în capitalul întreprinderii eligibile din portofoliu emise către
  investitorii săi
  ;

| (ea) | „instrumentele de cvasi-capital propriu” înseamnă orice tip de instrument de finanțare care este o combinație de capital și pasive și prin care rentabilitatea instrumentului este asociată profitului sau pierderilor înregistrate de societatea de portofoliu eligibilă și prin care rambursarea instrumentului în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată nu este asigurată în totalitate; |
| --- | --- |

(ea)

„instrumentele de cvasi-capital propriu” înseamnă orice tip de instrument de finanțare care este o combinație de capital și pasive și prin care rentabilitatea instrumentului este asociată profitului sau pierderilor înregistrate de societatea de portofoliu eligibilă și prin care rambursarea instrumentului în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată nu este asigurată în totalitate;

| (f) | „distribuire“ înseamnă oferirea sau plasarea directă ori indirectă, la inițiativa administratorului FEAS sau în numele acelui administrator, a unor unități sau acțiuni aparținând unui FEAS pe care îl administrează către investitori domiciliați sau cu sediul social pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

(f)

„distribuire“ înseamnă oferirea sau plasarea directă ori indirectă, la inițiativa administratorului FEAS sau în numele acelui administrator, a unor unități sau acțiuni aparținând unui FEAS pe care îl administrează către investitori domiciliați sau cu sediul social pe teritoriul Uniunii;

| (g) | „capital angajat“ înseamnă orice angajament în temeiul căruia
  un investitor este obligat, în termenul prevăzut în regulamentul sau documentele constitutive ale FEAS
  să achiziționeze o participație în FEAS ori să contribuie la capitalul FEAS; |
| --- | --- |

(g)

„capital angajat“ înseamnă orice angajament în temeiul căruia
  un investitor este obligat, în termenul prevăzut în regulamentul sau documentele constitutive ale FEAS
  să achiziționeze o participație în FEAS ori să contribuie la capitalul FEAS;

| (h) | „administrator FEAS“ înseamnă o persoană juridică a cărei activitate comercială regulată o constituie gestionarea a cel puțin unui FEAS; |
| --- | --- |

(h)

„administrator FEAS“ înseamnă o persoană juridică a cărei activitate comercială regulată o constituie gestionarea a cel puțin unui FEAS;

| (i) | „stat membru de origine“ înseamnă statul membru în care administratorul FEAS a fost înființat
  și în care trebuie înregistrat de către autoritățile competente în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/UE; |
| --- | --- |

(i)

„stat membru de origine“ înseamnă statul membru în care administratorul FEAS a fost înființat
  și în care trebuie înregistrat de către autoritățile competente în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/UE;

| (j) | „stat membru gazdă“ înseamnă statul membru, altul decât statul membru de origine, în care administratorul de FEAS distribuie FEAS-uri în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(j)

„stat membru gazdă“ înseamnă statul membru, altul decât statul membru de origine, în care administratorul de FEAS distribuie FEAS-uri în conformitate cu prezentul regulament;

| (k) | „autoritate competentă” înseamnă autoritatea națională pe care statul membru de origine o desemnează, în temeiul unui act cu putere de lege sau al unei norme administrative, să efectueze înregistrarea administratorilor organismelor de plasament colectiv așa cum de menționează la articolul 2 alineatul (1); |
| --- | --- |

(k)

„autoritate competentă” înseamnă autoritatea națională pe care statul membru de origine o desemnează, în temeiul unui act cu putere de lege sau al unei norme administrative, să efectueze înregistrarea administratorilor organismelor de plasament colectiv așa cum de menționează la articolul 2 alineatul (1);

| (ka) | „OPCVM” înseamnă un organism de plasament colectiv în valori mobiliare autorizat în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/65/CE. |
| --- | --- |

(ka)

„OPCVM” înseamnă un organism de plasament colectiv în valori mobiliare autorizat în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/65/CE.

Referitor la litera (h) de la alineatul (1), în cazul în care forma juridică a FEAS permite administrarea internă, iar organismul de conducere al fondului decide să nu numească un administrator extern, FEAS însuși va fi înregistrat drept administrator FEAS. Un FEAS care este înregistrat ca administrator FEAS intern nu poate fi înregistrat ca administrator FEAS extern al unui alt organism de plasament colectiv.

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, prin care să precizeze tipurile de servicii sau bunuri și metodele de producție a bunurilor sau serviciilor care întruchipează un obiectiv social menționate la prezentul articol alineatul (1) litera (d) punctul (i) având în vedere diferite tipuri de societăți de portofoliu eligibile și circumstanțele în care profiturile pot fi distribuite proprietarilor sau acționarilor.

CAPITOLUL II

CONDIȚII DE UTILIZARE A DENUMIRII „FEAS”

Articolul 4

Administratorii de FEAS care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul capitol au dreptul să utilizeze denumirea „
  FEAS
  “ în legătură cu distribuirea FEAS-urilor pe teritoriul Uniunii.

Articolul 5

1.   Atunci când achiziționează active care nu sunt instrumente eligibile, administratorii de FEAS se asigură că FEAS-ul administrat nu utilizează mai mult de 30 % din totalul aporturilor de capital și din capitalul angajat nevărsat pentru a achiziționa active care nu sunt instrumente eligibile;
  plafonul de 30 % se calculează în funcție de sumele investibile după deducerea tuturor costurilor relevante;
  deținerile de numerar sau echivalente de numerar nu se iau în considerare în calculul
  acestui plafon, dat fiind că numerarul și echivalentele de numerar nu pot fi considerate drept investiții.

2.   
  Administratorul
  FEAS ▐ nu utilizează
  nicio
  metodă la nivelul FEAS prin care expunerea fondului ar crește
  peste nivelul capitalului angajat
  ,
  nici
  prin împrumuturi de numerar sau de titluri de valoare, prin angajarea în poziții aferente instrumentelor financiare derivate sau prin orice alte mijloace;

2a.
     
  Administratorul FEAS are doar dreptul de a face împrumuturi sau emite titluri de creanță, de a oferi garanții, la nivelul FEAS, cu condiția ca astfel de împrumuturi, titluri de creanță sau garanții să fie acoperite prin angajamente nevărsate.

▐

Articolul 6

1.
     Administratorii FEAS distribuie unitățile și acțiunile FEAS-urilor administrate exclusiv către investitori considerați clienți profesionali în conformitate cu secțiunea I din anexa II la Directiva 2004/39/CE sau care, la cerere, pot fi considerați clienți profesionali în conformitate cu secțiunea II din anexa II la Directiva 2004/39/CE ori către alți investitori atunci când:

| (a) | acești alți investitori se angajează să investească o sumă de minimum 100 000 EUR; precum și |
| --- | --- |

(a)

acești alți investitori se angajează să investească o sumă de minimum 100 000 EUR; precum și

| (b) | într-un document distinct de contractul încheiat pentru angajamentul de investiție, acești alți investitori declară în scris că au luat la cunoștință riscurile asociate angajamentului prezentat. |
| --- | --- |

(b)

într-un document distinct de contractul încheiat pentru angajamentul de investiție, acești alți investitori declară în scris că au luat la cunoștință riscurile asociate angajamentului prezentat.

▐

1a.
     
  Alineatul (1) nu se aplică investițiilor efectuate de directorii executivi, de directori sau de angajații implicați în gestiunea unui administrator FEAS atunci când aceștia investesc în FEAS-ul pe care îl gestionează.

Articolul 7

În legătură cu un FEAS pe care îl gestionează, administratorii FEAS:

| (a) | acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și echitate în desfășurarea activităților lor; |
| --- | --- |

(a)

acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și echitate în desfășurarea activităților lor;

| (b) | aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că afectează interesele investitorilor și ale societăților de portofoliu eligibile; |
| --- | --- |

(b)

aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că afectează interesele investitorilor și ale societăților de portofoliu eligibile;

| (c) | își desfășoară activitatea astfel încât să promoveze
  impactul social pozitiv al societăților de portofoliu eligibile în care au investit,
  interesul FEAS-urilor gestionate, al investitorilor în acele FEAS-uri și integritatea pieței; |
| --- | --- |

(c)

își desfășoară activitatea astfel încât să promoveze
  impactul social pozitiv al societăților de portofoliu eligibile în care au investit,
  interesul FEAS-urilor gestionate, al investitorilor în acele FEAS-uri și integritatea pieței;

| (d) | aplică un nivel ridicat de diligență în selectarea și monitorizarea continuă a investițiilor în societățile de portofoliu eligibile
  și a impactului social pozitiv al acestora
  ; |
| --- | --- |

(d)

aplică un nivel ridicat de diligență în selectarea și monitorizarea continuă a investițiilor în societățile de portofoliu eligibile
  și a impactului social pozitiv al acestora
  ;

| (e) | posedă cunoștințe și o înțelegere adecvată a societăților de portofoliu eligibile în care investesc
  ; |
| --- | --- |

(e)

posedă cunoștințe și o înțelegere adecvată a societăților de portofoliu eligibile în care investesc
  ;

| (ea) | își tratează investitorii în mod corect; |
| --- | --- |

(ea)

își tratează investitorii în mod corect;

| (eb) | se asigură că niciun investitor nu beneficiază de tratament preferențial, cu condiția ca acest tratament preferențial să fie prevăzut în regulamentul sau instrumentele constitutive ale FEAS. |
| --- | --- |

(eb)

se asigură că niciun investitor nu beneficiază de tratament preferențial, cu condiția ca acest tratament preferențial să fie prevăzut în regulamentul sau instrumentele constitutive ale FEAS.

Articolul 7a

1.
     
  Dacă administratorul unui FEAS intenționează să delege atribuții unor terțe părți, răspunderea administratorului față de FEAS și față de investitorii săi nu trebuie să fie afectată de această delegare și, totodată, administratorul FEAS nu poate să delege atribuții în asemenea măsură încât, în esență, acesta să nu mai poată fi considerat administratorul FEAS și să devină o simplă entitate scriptică.

2.
     
  Delegarea de atribuții nu poate să submineze eficiența supravegherii realizate de administratorul FEAS și, în special, nu trebuie să îl împiedice pe acesta să acționeze, sau să împiedice ca FEAS să fie administrat, în interesul investitorilor săi.

Articolul 8

1.   Administratorii de FEAS identifică și evită conflictele de interese, iar în cazurile în care acestea nu pot fi evitate, gestionează și monitorizează și, în conformitate cu alineatul (4), fac publice acele conflicte de interese
  în mod prompt
  , pentru a preveni ca interesele FEAS-urilor și ale investitorilor lor să fie afectate negativ de acele conflicte de interese și pentru a se asigura că FEAS-urile gestionate de ei sunt tratate echitabil.

2.   Administratorii de FEAS identifică în special acele conflicte de interese care pot apărea între

| (a) | administratorii de FEAS-uri, acele persoane care desfășoară efectiv activitatea administratorului FEAS, angajați sau orice persoane care, în mod direct sau indirect, controlează sau sunt controlate de administratorul FEAS-ului, și FEAS-ul administrat de administratorul FEAS-ului sau investitorii în acele FEAS-uri; |
| --- | --- |

(a)

administratorii de FEAS-uri, acele persoane care desfășoară efectiv activitatea administratorului FEAS, angajați sau orice persoane care, în mod direct sau indirect, controlează sau sunt controlate de administratorul FEAS-ului, și FEAS-ul administrat de administratorul FEAS-ului sau investitorii în acele FEAS-uri;

| (b) | un FEAS sau investitorii în acel FEAS și un alt FEAS administrat de același administrator sau investitorii în acel alt FEAS
  ; |
| --- | --- |

(b)

un FEAS sau investitorii în acel FEAS și un alt FEAS administrat de același administrator sau investitorii în acel alt FEAS
  ;

| (ba) | FEAS sau investitorii în respectivul FEAS și un organism de plasament colectiv sau un OPCVM administrat de același administrator FEAS sau investitorii în respectivul organism de plasament colectiv sau în OPCVM. |
| --- | --- |

(ba)

FEAS sau investitorii în respectivul FEAS și un organism de plasament colectiv sau un OPCVM administrat de același administrator FEAS sau investitorii în respectivul organism de plasament colectiv sau în OPCVM.

3.   Administratorii de FEAS mențin și pun în aplicare proceduri efective de organizare și de administrare în scopul respectării cerințelor prevăzute la alineatele (1) și (2).

4.   Se recurge la publicarea conflictelor de interese astfel cum se menționează la alineatul (1) în cazul în care procedurile organizaționale aplicate de administratorul de FEAS pentru a identifica, preveni, gestiona și monitoriza conflictele de interese nu sunt suficiente pentru a garanta în mod rezonabil că va fi evitat riscul de a prejudicia interesele investitorilor. Înainte de a acționa în numele lor, administratorii de FEAS informează în mod clar investitorii cu privire la natura generală sau sursa conflictelor de interese.

5.   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, în care să specifice:

| (a) | tipurile de conflicte de interese menționate la alineatul (2) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

tipurile de conflicte de interese menționate la alineatul (2) din prezentul articol;

| (b) | măsurile care trebuie luate de administratorii de FEAS în ceea ce privește structurile și procedurile organizaționale și administrative pentru a identifica, a preveni, a gestiona, a monitoriza și a publica conflictele de interese. |
| --- | --- |

(b)

măsurile care trebuie luate de administratorii de FEAS în ceea ce privește structurile și procedurile organizaționale și administrative pentru a identifica, a preveni, a gestiona, a monitoriza și a publica conflictele de interese.

Articolul 9

1.   Pentru fiecare FEAS pe care îl administrează, administratorii FEAS utilizează proceduri adecvate de evaluare ▐ a măsurii în care societățile eligibile din portofoliu în care FEAS-ul investește obțin efectele sociale pozitive la care s-au angajat.
  Administratorii se asigură că aceste proceduri sunt clare și transparente și includ indicatori printre care, în funcție de obiectivul social și de natura întreprinderii din portofoliu eligibile, se pot număra:

| (a) | ocuparea forței de muncă și piața muncii; |
| --- | --- |

(a)

ocuparea forței de muncă și piața muncii;

| (b) | standardele și drepturile referitoare la calitatea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

(b)

standardele și drepturile referitoare la calitatea locurilor de muncă;

| (c) | incluziunea socială și protecția anumitor grupuri; egalitatea de tratament și de șanse, combaterea discriminării; |
| --- | --- |

(c)

incluziunea socială și protecția anumitor grupuri; egalitatea de tratament și de șanse, combaterea discriminării;

| (d) | sănătatea publică și siguranța; |
| --- | --- |

(d)

sănătatea publică și siguranța;

| (e) | accesul la și efectele asupra sistemelor de protecție socială, sanitare și educaționale. |
| --- | --- |

(e)

accesul la și efectele asupra sistemelor de protecție socială, sanitare și educaționale.

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, în care să precizeze detaliile procedurilor menționate la alineatul (1) din prezentul articol, în ceea ce privește diferitele societăți de portofoliu eligibile.

Articolul 10

Indiferent de situație, administratorii FEAS dețin fonduri proprii suficiente și utilizează resurse tehnice și umane corespunzătoare pentru a asigura administrarea adecvată a FEAS-urilor.

Este obligația permanentă a administratorilor FEAS să se asigure că pot demonstra că mențin suficiente fonduri proprii pentru menținerea continuității operaționale și să facă cunoscută această justificare și motivele pentru care consideră că fondurile deținute sunt suficiente, conform articolului 13.

Articolul 11

1.
     Normele privind evaluarea activelor sunt stipulate în
  regulamentul sau
  documentele constitutive ale FEAS
  și asigură un proces corect și transparent de evaluare.

1a.
     
  Procedurile de evaluare utilizate asigură evaluarea corectă a activelor și calcularea valorii activelor cel puțin o dată pe an.

1b.
     
  Pentru a asigura coerența în evaluarea societăților de portofoliu eligibile, AEVMP elaborează orientări privind principii comune de tratare a investițiilor în astfel de întreprinderi, ținând cont de obiectivul principal de obținere a unui impact social pozitiv și de utilizare a profiturilor în primul rând pentru obținerea acestui impact.

Articolul 12

1.   În termen de 6 luni de la încheierea exercițiului financiar, administratorii de FEAS-uri pun la dispoziția autorității competente din statul membru de origine un raport anual pentru fiecare FEAS administrat. Raportul descrie componența portofoliului deținut de FEAS și activitățile desfășurate în anul precedent.
  Acesta include și comunicarea profiturilor FEAS la sfârșitul perioadei sale de viață și, după caz, a profiturilor distribuite în această perioadă.
  Raportul cuprinde situațiile financiare auditate ale FEAS.
  Auditul confirmă faptul că se dețin bani și active pe numele fondului și că administratorul FEAS a instituit și a menținut mecanisme adecvate de înregistrare a datelor și de control privind utilizarea oricărui drept de mandat sau de control asupra banilor și activelor FEAS și ale investitorilor acestora; auditul se efectuează anual. Raportul anual
  este elaborat în conformitate cu standardele de raportare în vigoare și cu termenii conveniți între administratorul de FEAS și investitori. Administratorii de FEAS-uri pun raportul la dispoziția investitorilor, la cerere. Administratorii de FEAS și investitorii pot conveni să fie furnizate informații suplimentare.

2.   Raportul anual cuprinde cel puțin următoarele elemente:

| (a) | detalii, după caz, privind rezultatele sociale generale obținute prin aplicarea politicii de investiții și metoda utilizată pentru a evalua aceste rezultate; |
| --- | --- |

(a)

detalii, după caz, privind rezultatele sociale generale obținute prin aplicarea politicii de investiții și metoda utilizată pentru a evalua aceste rezultate;

| (b) | o declarație privind cesiunile care au avut loc în legătură cu societățile de portofoliu eligibile; |
| --- | --- |

(b)

o declarație privind cesiunile care au avut loc în legătură cu societățile de portofoliu eligibile;

| (c) | o descriere din care să reiasă dacă au avut loc cesiuni legate de celelalte active ale FEAS-ului care nu sunt investite în societăți de portofoliu eligibile, pe baza criteriilor menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (e); |
| --- | --- |

(c)

o descriere din care să reiasă dacă au avut loc cesiuni legate de celelalte active ale FEAS-ului care nu sunt investite în societăți de portofoliu eligibile, pe baza criteriilor menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (e);

| (d) | o sinteză a activităților derulate de administratorul de FEAS în legătură cu societățile de portofoliu eligibile menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (k)
  ; |
| --- | --- |

(d)

o sinteză a activităților derulate de administratorul de FEAS în legătură cu societățile de portofoliu eligibile menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (k)
  ;

| (da) | informații privind natura și scopul investițiilor, cu excepția investițiilor eligibile din portofoliu menționate la articolul 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(da)

informații privind natura și scopul investițiilor, cu excepția investițiilor eligibile din portofoliu menționate la articolul 4 alineatul (1).

3.   În cazul în care administratorul de FEAS este obligat să publice un raport financiar anual privind FEAS-ul, în conformitate cu Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (10), informațiile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol pot fi furnizate separat sau ca secțiune suplimentară la raportul financiar anual.

Articolul 13

1.   Înainte de a decide asupra unor investiții, administratorii de FEAS-uri informează investitorii
  , referitor la FEAS-urile pe care le administrează și în mod clar și inteligibil
  referitor la următoarele elemente:

| (a) | identitatea administratorului FEAS și a altor furnizori de servicii contractați de administratorul FEAS în legătură cu activitatea de administrare și o descriere a sarcinilor lor; |
| --- | --- |

(a)

identitatea administratorului FEAS și a altor furnizori de servicii contractați de administratorul FEAS în legătură cu activitatea de administrare și o descriere a sarcinilor lor;

| (aa) | sumele de care dispune administratorul FEAS și o declarație amănunțită referitor la motivele pentru care acesta consideră că fondurile sunt suficiente pentru menținerea resurselor umane și tehnice necesare pentru administrarea corectă a FEAS-urilor de care răspunde; |
| --- | --- |

(aa)

sumele de care dispune administratorul FEAS și o declarație amănunțită referitor la motivele pentru care acesta consideră că fondurile sunt suficiente pentru menținerea resurselor umane și tehnice necesare pentru administrarea corectă a FEAS-urilor de care răspunde;

| (b) | o descriere a strategiei și a obiectivelor de investiții ale FEAS, inclusiv
  :










  (i) | tipurile de societăți de portofoliu eligibile
  în care intenționează să investească; |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere a strategiei și a obiectivelor de investiții ale FEAS, inclusiv
  :

(i)

tipurile de societăți de portofoliu eligibile
  în care intenționează să investească;

| (ii) | orice alte FEAS-uri în care intenționează să investească; |
| --- | --- |

(ii)

orice alte FEAS-uri în care intenționează să investească;

| (iii) | tipurile de societăți de portofoliu eligibile în care intenționează să investească un alt FEAS, așa cum se prevede la punctul (ii); |
| --- | --- |

(iii)

tipurile de societăți de portofoliu eligibile în care intenționează să investească un alt FEAS, așa cum se prevede la punctul (ii);

| (iv) | instrumentele neeligibile pe care intenționează să le achiziționeze; |
| --- | --- |

(iv)

instrumentele neeligibile pe care intenționează să le achiziționeze;

| (v) | tehnicile ▐ pe care
  intenționează să le folosească;
  precum și |
| --- | --- |

(v)

tehnicile ▐ pe care
  intenționează să le folosească;
  precum și

| (vi) | orice restricții de investiții aplicabile; |
| --- | --- |

(vi)

orice restricții de investiții aplicabile;

| (c) | rezultatul social pozitiv vizat de politica de investiții a FEAS, inclusiv, dacă este cazul, estimări rezonabile ale acestor rezultate și informații despre performanțele anterioare în acest sector; |
| --- | --- |

(c)

rezultatul social pozitiv vizat de politica de investiții a FEAS, inclusiv, dacă este cazul, estimări rezonabile ale acestor rezultate și informații despre performanțele anterioare în acest sector;

| (d) | metodologiile care se vor utiliza pentru a evalua rezultatele sociale; |
| --- | --- |

(d)

metodologiile care se vor utiliza pentru a evalua rezultatele sociale;

| (e) | o descriere a activelor care nu sunt societăți de portofoliu eligibile și procesul și criteriile utilizate pentru a alege aceste active, cu excepția cazului în care acestea sunt numerar sau echivalente de numerar; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a activelor care nu sunt societăți de portofoliu eligibile și procesul și criteriile utilizate pentru a alege aceste active, cu excepția cazului în care acestea sunt numerar sau echivalente de numerar;

| (f) | o descriere a profilului de risc al FEAS și a oricăror riscuri asociate activelor în care fondul poate investi sau tehnicile de investiții care pot fi utilizate; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a profilului de risc al FEAS și a oricăror riscuri asociate activelor în care fondul poate investi sau tehnicile de investiții care pot fi utilizate;

| (g) | o descriere a procedurii de evaluare a FEAS și a metodologiei de stabilire a prețurilor activelor, inclusiv metodele utilizate pentru evaluarea societăților de portofoliu eligibile; |
| --- | --- |

(g)

o descriere a procedurii de evaluare a FEAS și a metodologiei de stabilire a prețurilor activelor, inclusiv metodele utilizate pentru evaluarea societăților de portofoliu eligibile;

| (h) | o descriere a tuturor
  costurilor relevante
  , precum și valorile maxime ale acestora; |
| --- | --- |

(h)

o descriere a tuturor
  costurilor relevante
  , precum și valorile maxime ale acestora;

| (i) | o descriere a metodei de calcul al remunerației administratorului FEAS; |
| --- | --- |

(i)

o descriere a metodei de calcul al remunerației administratorului FEAS;

| (j) | dacă este cazul, istoricul performanțelor financiare FEAS; |
| --- | --- |

(j)

dacă este cazul, istoricul performanțelor financiare FEAS;

| (k) | serviciile de sprijin pentru întreprinderi și alte activități de asistență oferite de administratorul FEAS sau organizate de acesta prin intermediul unor terți pentru a facilita dezvoltarea, creșterea sau, în alte privințe, operațiunile curente ale societăților de portofoliu eligibile, în care FEAS investește ori, în cazul în care nu sunt furnizate aceste servicii sau activități, o explicație în acest sens; |
| --- | --- |

(k)

serviciile de sprijin pentru întreprinderi și alte activități de asistență oferite de administratorul FEAS sau organizate de acesta prin intermediul unor terți pentru a facilita dezvoltarea, creșterea sau, în alte privințe, operațiunile curente ale societăților de portofoliu eligibile, în care FEAS investește ori, în cazul în care nu sunt furnizate aceste servicii sau activități, o explicație în acest sens;

| (l) | o descriere a procedurilor prin care FEAS-ul își poate schimba strategia de investiții sau politica de investiții ori ambele. |
| --- | --- |

(l)

o descriere a procedurilor prin care FEAS-ul își poate schimba strategia de investiții sau politica de investiții ori ambele.

2.   Toate informațiile menționate la alineatul (1) sunt corecte, clare și nu induc în eroare. Informațiile sunt actualizate și revizuite în mod regulat
  , după caz
  .

3.   În cazul în care administratorul FEAS este obligat să publice un prospect în legătură cu un FEAS, în conformitate cu Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare (11) ori în conformitate cu legislația națională, informațiile menționate la alineatul (1) se pot furniza separat sau ca secțiune a prospectului.

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, în care să specifice:

| (a) | conținutul informațiilor menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

conținutul informațiilor menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol;

| (b) | modul în care informațiile menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol pot fi prezentate într-un mod uniform pentru a asigura cel mai ridicat nivel de comparabilitate posibil. |
| --- | --- |

(b)

modul în care informațiile menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol pot fi prezentate într-un mod uniform pentru a asigura cel mai ridicat nivel de comparabilitate posibil.

CAPITOLUL III

SUPRAVEGHERE ȘI COOPERARE ADMINISTRATIVĂ

Articolul 14

1.   Administratorii de FEAS care intenționează să utilizeze denumirea de „
  FEAS
  “ pentru distribuirea FEAS-ului lor informează autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la această intenție și furnizează următoarele informații:

| (a) | identitatea persoanelor care gestionează efectiv FEAS-urile; |
| --- | --- |

(a)

identitatea persoanelor care gestionează efectiv FEAS-urile;

| (b) | identitatea FEAS-urilor ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite și strategiile lor de investiții; |
| --- | --- |

(b)

identitatea FEAS-urilor ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite și strategiile lor de investiții;

| (c) | informații cu privire la dispozițiile luate pentru a respecta cerințele prevăzute în capitolul II; |
| --- | --- |

(c)

informații cu privire la dispozițiile luate pentru a respecta cerințele prevăzute în capitolul II;

| (d) | o listă a statelor membre în care administratorul FEAS intenționează să distribuie fiecare FEAS
  ; |
| --- | --- |

(d)

o listă a statelor membre în care administratorul FEAS intenționează să distribuie fiecare FEAS
  ;

| (da) | o listă a statelor membre și a țărilor terțe în care administratorul FEAS a înființat sau intenționează să înființeze FEAS-uri; |
| --- | --- |

(da)

o listă a statelor membre și a țărilor terțe în care administratorul FEAS a înființat sau intenționează să înființeze FEAS-uri;

2.   Autoritatea competentă din statul membru de origine înregistrează administratorul de FEAS numai în cazul în care consideră că sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (-a) | persoanele care conduc în mod efectiv activitatea de administrare a FEAS au o bună reputație și o experiență suficientă inclusiv în legătură cu strategiile de investiții urmărite de administratorul FEAS; |
| --- | --- |

(-a)

persoanele care conduc în mod efectiv activitatea de administrare a FEAS au o bună reputație și o experiență suficientă inclusiv în legătură cu strategiile de investiții urmărite de administratorul FEAS;

| (a) | informațiile cerute conform alineatului (1) sunt complete; |
| --- | --- |

(a)

informațiile cerute conform alineatului (1) sunt complete;

| (b) | dispozițiile notificate conform alineatului (1) litera (c) sunt adecvate pentru a asigura conformitatea cu cerințele de la capitolul II
  ; |
| --- | --- |

(b)

dispozițiile notificate conform alineatului (1) litera (c) sunt adecvate pentru a asigura conformitatea cu cerințele de la capitolul II
  ;

| (ba) | lista notificată conform alineatului (1) litera (da) arată că toate FEAS-urile sunt înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din prezentul Regulament. |
| --- | --- |

(ba)

lista notificată conform alineatului (1) litera (da) arată că toate FEAS-urile sunt înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din prezentul Regulament.

3.   Înregistrarea este valabilă pentru tot teritoriul Uniunii și permite administratorilor de FEAS să distribuie FEAS-uri sub denumirea de „
  FEAS
  “ pe întregul teritoriu al Uniunii.

Articolul 15

Administratorul FEAS actualizează informațiile furnizate autorității competente din statul membru de origine în care administratorul de FEAS intenționează să distribuie:

| (a) | un nou FEAS; |
| --- | --- |

(a)

un nou FEAS;

| (b) | un FEAS existent într-un stat membru care nu este menționat pe lista prevăzută la articolul 14 alineatul (1) litera (d). |
| --- | --- |

(b)

un FEAS existent într-un stat membru care nu este menționat pe lista prevăzută la articolul 14 alineatul (1) litera (d).

Articolul 16

1.   Imediat ce administratorul de FEAS a fost înregistrat,
  după adăugarea unui nou FEAS, a unui nou sediu pentru înființarea unui FEAS sau după adăugarea unui nou stat membru în care administratorul FEAS intenționează să distribuie FEAS-uri,
  autoritatea
  competentă
  din statul membru de origine notifică acest fapt AEVMP și statelor membre indicate conform articolului 14 alineatul (1) litera (d) ▐.

2.   Statele membre gazdă prevăzute în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament nu impun administratorului de FEAS înregistrat în conformitate cu articolul 14 nicio cerință sau procedură administrativă în ceea ce privește distribuirea FEAS-urilor sale și nici nu solicită avizarea distribuției înainte ca aceasta să înceapă.

3.   Pentru a asigura punerea în aplicare în mod uniform a prezentului articol, AEVMP elaborează un proiect de standarde tehnice de punere în aplicare pentru a stabili formatul notificării.

4.   AEVMP transmite Comisiei proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare până la ... (12).

5.   Competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la alineatul (3) se deleagă Comisiei, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 17

AEVMP menține o bază de date centrală la care este permis accesul publicului prin Internet și care cuprinde toți administratorii de FEAS înregistrați în Uniune în temeiul prezentului regulament
  și FEAS-urile distribuite de aceștia, precum și țările în care sunt distribuite
  .

Articolul 18

1.
     Autoritatea competentă a statului membru de origine verifică conformitatea cu cerințele stabilite în prezentul regulament.

1a.
     
  În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă are motive clare și demonstrabile să creadă că un administrator FEAS încalcă prezentul regulament pe teritoriul acestuia, trebuie să informeze de îndată și în mod corespunzător autoritatea competentă din statul membru de origine, care ia măsurile necesare.

1b.
     
  Dacă, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă din statul membru de origine sau în cazul în care aceasta nu ia măsurile necesare într-un termen rezonabil sau administratorul FEAS continuă să acționeze într-un mod în conflict evident cu prezentul regulament, autoritatea competentă a statului gazdă poate, în consecință și după informarea autorității competente din statul membru de origine, să ia toate măsurile necesare pentru protejarea investitorilor, inclusiv posibilitatea de a împiedica administratorul respectiv să mai distribuie FEAS-uri pe teritoriul statului membru gazdă.

Articolul 19

În conformitate cu legislația națională, autoritățile competente dispun de toate competențele de supraveghere și de investigație necesare pentru a-și exercita funcțiile. În special, autoritățile dispun de competența de:

| (a) | a solicita accesul la orice document, în orice formă, și de a primi o copie a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

a solicita accesul la orice document, în orice formă, și de a primi o copie a acestuia;

| (b) | a solicita administratorului de FEAS să furnizeze informații fără întârziere; |
| --- | --- |

(b)

a solicita administratorului de FEAS să furnizeze informații fără întârziere;

| (c) | a solicita informații de la orice persoană aflată în legătură cu activitățile administratorului de FEAS sau cu acel FEAS; |
| --- | --- |

(c)

a solicita informații de la orice persoană aflată în legătură cu activitățile administratorului de FEAS sau cu acel FEAS;

| (d) | a efectua inspecții la fața locului anunțate sau nu în prealabil; |
| --- | --- |

(d)

a efectua inspecții la fața locului anunțate sau nu în prealabil;

| (e) | a lua măsurile adecvate pentru a se asigura că administratorul de FEAS respectă în continuare cerințele prezentului regulament; |
| --- | --- |

(e)

a lua măsurile adecvate pentru a se asigura că administratorul de FEAS respectă în continuare cerințele prezentului regulament;

| (f) | a emite un ordin pentru a se asigura că administratorul de FEAS respectă cerințele prezentului regulament și se abține de la repetarea oricărui comportament care ar putea reprezenta o încălcare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(f)

a emite un ordin pentru a se asigura că administratorul de FEAS respectă cerințele prezentului regulament și se abține de la repetarea oricărui comportament care ar putea reprezenta o încălcare a prezentului regulament.

Articolul 20

1.   Statele membre adoptă normele privind ▐ sancțiunile
  și măsurile
  administrative care se aplică pentru încălcări ale prevederilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că aceste măsuri și sancțiuni sunt puse în aplicare. Sancțiunile și măsurile
  administrative
  prevăzute sunt efective, proporționale și descurajatoare.

2.   Până la ... (13), statele membre transmit Comisiei și AEVMP normele menționate la alineatul (1). Statele membre înștiințează fără întârziere Comisia și AEVMP dacă există orice modificare ulterioară la acestea.

Articolul 21

1.   Autoritatea competentă din statul membru de origine ia
  , respectând principiul proporționalității,
  măsurile adecvate prevăzute la alineatul (2) în cazul în care
  administratorul
  FEAS:

| (a) | nu respectă cerințele care se aplică structurii portofoliului,
  încălcând astfel
  articolul 5; |
| --- | --- |

(a)

nu respectă cerințele care se aplică structurii portofoliului,
  încălcând astfel
  articolul 5;

| (b) | distribuie, încălcând articolul 6, unitățile și acțiunile
  FEAS
  unor investitori neeligibili; |
| --- | --- |

(b)

distribuie, încălcând articolul 6, unitățile și acțiunile
  FEAS
  unor investitori neeligibili;

| (c) | utilizează denumirea de „
  FEAS
  “ fără să fie înregistrat la autoritatea competentă din statul membru de origine, în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(c)

utilizează denumirea de „
  FEAS
  “ fără să fie înregistrat la autoritatea competentă din statul membru de origine, în conformitate cu articolul 14;

| (ca) | utilizează denumirea de „FEAS“ pentru distribuirea de fonduri ce nu sunt înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(ca)

utilizează denumirea de „FEAS“ pentru distribuirea de fonduri ce nu sunt înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din prezentul regulament;

| (cb) | a obținut înregistrarea prin declarații false sau alte mijloace ilegale, încălcând articolul 14; |
| --- | --- |

(cb)

a obținut înregistrarea prin declarații false sau alte mijloace ilegale, încălcând articolul 14;

| (cc) | nu acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și echitate în desfășurarea activităților lor, încălcând articolul 7 litera (a); |
| --- | --- |

(cc)

nu acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și echitate în desfășurarea activităților lor, încălcând articolul 7 litera (a);

| (cd) | nu aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase, încălcând articolul 7 litera (b); |
| --- | --- |

(cd)

nu aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase, încălcând articolul 7 litera (b);

| (ce) | nu respectă în mod repetat prevederile de la articolul 12 privind raportarea anuală; |
| --- | --- |

(ce)

nu respectă în mod repetat prevederile de la articolul 12 privind raportarea anuală;

| (cf) | nu respectă în mod repetat obligația de a-și informa investitorii în conformitate cu articolul 13. |
| --- | --- |

(cf)

nu respectă în mod repetat obligația de a-și informa investitorii în conformitate cu articolul 13.

2.   În cazurile menționate la alineatul (1), autoritatea competentă a statului membru de origine ia măsurile următoare, după caz:

| (-a) | ia măsurile necesare pentru a se asigura că administratorul FEAS respectă articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), articolele 5, 6, 7 litera (a), 7 litera (b), 12, 13 și 14 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(-a)

ia măsurile necesare pentru a se asigura că administratorul FEAS respectă articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii), articolele 5, 6, 7 litera (a), 7 litera (b), 12, 13 și 14 din prezentul regulament;

| (a) | interzice utilizarea denumirii de „
  FEAS
  “
  și
  elimină administratorul FEAS din registru. |
| --- | --- |

(a)

interzice utilizarea denumirii de „
  FEAS
  “
  și
  elimină administratorul FEAS din registru.

3.   
  Autoritatea competentă
  din statul membru de origine informează autoritățile competente din statele membre gazdă indicate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (d) și
  AEVMP fără întârziere
  cu privire la eliminarea unui administrator de FEAS din registrul menționat la
  alineatul (2) litera (a)
  din prezentul articol.

4.   Dreptul de a distribui unul sau mai multe FEAS sub denumirea de „FEAS” în Uniune expiră cu efect imediat cu începere de la data deciziei autorității competente menționate la
  alineatul 2 litera (a)
  .

Articolul 22

1.   Autoritățile competente și AEVMP cooperează pentru a-și îndeplini sarcinile în temeiul
  Regulamentului (UE) nr. 1095/2010
  .

2.   
  Autoritățile competente și AEVMP
  își comunică toate informațiile și documentele necesare
  pentru îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, mai ales
  pentru a identifica și corecta încălcările prezentului regulament.

Articolul 22a

În caz de dezacord între autoritățile competente din statele membre cu privire la o evaluare, o acțiune sau o omisiune a unei autorități competente în domeniile în care prezentul regulament impune cooperarea sau coordonarea între autoritățile competente din mai multe state membre, aceste autorități pot deferi chestiunea AEVMP, care acționează conform atribuțiilor conferite în temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, dacă dezacordul respectiv nu se referă la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) sau la articolul 3 alineatul (1) litera (d) punctul (-i) din prezentul regulament.

Articolul 23

1.   Toate persoanele care exercită sau au exercitat activități pentru autoritățile competente sau pentru AEVMP, precum și auditorii și experții instruiți de autoritățile competente și AEVMP se supun obligației de a păstra secretul profesional. Aceste persoane nu pot divulga nicio informație confidențială la care au avut acces în timpul îndeplinirii sarcinilor lor niciunei persoane sau autorități, decât într-o formă rezumativă sau prescurtată astfel încât administratorii de FEAS și FEAS-urile să nu poată fi identificate individual, fără a aduce atingere cazurilor care intră sub incidența prevederilor de drept penal și procedurilor desfășurate în temeiul prezentului regulament.

2.   Nu sunt împiedicate schimburile de informații între autoritățile competente din statele membre sau AEVMP în conformitate cu prezentul regulament sau alte reglementări ale Uniunii aplicabile administratorilor de FEAS și FEAS-urilor.

3.   Atunci când autoritățile competente și AEVMP primesc informații confidențiale în conformitate cu alineatul (1), aceste organisme le pot utiliza numai pentru a-și îndeplini sarcinile și în cadrul procedurilor administrative și judiciare.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 24

1.   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.

2.   Delegarea de competențe prevăzută la articolul ▐ 3 alineatul (2), articolul 8 alineatul (5), articolul 9 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de patru ani de la ... (14). Comisia elaborează un raport cu privire la delegarea de competențe în termen de cel mult nouă luni înainte de expirarea perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit, pentru perioade de timp identice ca durată, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de prelungiri în termen de cel mult trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade.

3.   Delegarea de competențe prevăzută la articolul ▐ 3 alineatul (2), articolul 8 alineatul (5), articolul 9 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare după publicarea deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

5.   Un act delegat adoptat intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului în termen de
  trei luni
  de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul informează Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul în cauză se prelungește cu
  trei luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 25

1.   În termen de cel mult patru ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia reexaminează prezentul regulament. Reexaminarea include o analiză de ansamblu a modului de funcționare a normelor prezentului regulament și a experienței acumulate în urma punerii în aplicare a acestora, inclusiv:

| (a) | în ce măsură a fost utilizată denumirea de „
  FEAS
  “ de administratorii FEAS din diferite state membre și dacă a fost utilizată la nivel național sau transfrontalier; |
| --- | --- |

(a)

în ce măsură a fost utilizată denumirea de „
  FEAS
  “ de administratorii FEAS din diferite state membre și dacă a fost utilizată la nivel național sau transfrontalier;

| (aa) | locația geografică a FEAS-urilor și dacă se impun măsuri suplimentare pentru a asigura că FEAS-urilor sunt înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii); |
| --- | --- |

(aa)

locația geografică a FEAS-urilor și dacă se impun măsuri suplimentare pentru a asigura că FEAS-urilor sunt înființate în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii);

| (ab) | distribuția geografică și sectorială a investițiilor întreprinse de FEAS-uri; |
| --- | --- |

(ab)

distribuția geografică și sectorială a investițiilor întreprinse de FEAS-uri;

| (b) | dacă FEAS-urile au utilizat diferitele instrumente eligibile și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

dacă FEAS-urile au utilizat diferitele instrumente eligibile și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii;

| (ba) | oportunitatea înființării unei etichete europene pentru „întreprinderile sociale”; |
| --- | --- |

(ba)

oportunitatea înființării unei etichete europene pentru „întreprinderile sociale”;

| (bb) | posibilitatea extinderii distribuirii de FEAS-uri către investitorii de pe piața de retail; |
| --- | --- |

(bb)

posibilitatea extinderii distribuirii de FEAS-uri către investitorii de pe piața de retail;

| (c) | punerea în practică a criteriilor de identificare a societăților de portofoliu eligibile și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii,
  precum și impactul social pozitiv al acestora
  ; |
| --- | --- |

(c)

punerea în practică a criteriilor de identificare a societăților de portofoliu eligibile și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii,
  precum și impactul social pozitiv al acestora
  ;

| (ca) | o analiză a procedurilor puse în aplicare de administratorii FEAS pentru evaluarea impactului social pozitiv al societăților de portofoliu eligibile menționate la articolul 9 și un studiu de fezabilitate a introducerii de standarde armonizate pentru evaluarea impactului social la nivelul Uniunii într-un mod coerent cu politica socială a Uniunii; |
| --- | --- |

(ca)

o analiză a procedurilor puse în aplicare de administratorii FEAS pentru evaluarea impactului social pozitiv al societăților de portofoliu eligibile menționate la articolul 9 și un studiu de fezabilitate a introducerii de standarde armonizate pentru evaluarea impactului social la nivelul Uniunii într-un mod coerent cu politica socială a Uniunii;

| (cb) | oportunitatea adăugării la prezentul regulament a unui regim pentru depozitari; |
| --- | --- |

(cb)

oportunitatea adăugării la prezentul regulament a unui regim pentru depozitari;

| (cd) | oportunitatea includerii FEAS-urilor în cadrul activelor eligibile în temeiul Directivei 2009/65/CE; |
| --- | --- |

(cd)

oportunitatea includerii FEAS-urilor în cadrul activelor eligibile în temeiul Directivei 2009/65/CE;

| (ce) | gradul de adecvare a obligațiilor de informare prevăzute la articolul 13, în special dacă sunt suficiente pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiție în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

(ce)

gradul de adecvare a obligațiilor de informare prevăzute la articolul 13, în special dacă sunt suficiente pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiție în cunoștință de cauză;

| (cf) | o examinare a eventualelor bariere fiscale la fondurile pentru întreprinderile sociale și o evaluare a potențialelor stimulente fiscale vizând încurajarea antreprenoriatului social în Uniune; |
| --- | --- |

(cf)

o examinare a eventualelor bariere fiscale la fondurile pentru întreprinderile sociale și o evaluare a potențialelor stimulente fiscale vizând încurajarea antreprenoriatului social în Uniune;

| (cg) | o evaluare a barierelor care ar fi putut împiedica accesul la fonduri al investitorilor, inclusiv impactul asupra investitorilor instituționali al legislației de natură prudențială a Uniunii. |
| --- | --- |

(cg)

o evaluare a barierelor care ar fi putut împiedica accesul la fonduri al investitorilor, inclusiv impactul asupra investitorilor instituționali al legislației de natură prudențială a Uniunii.

▐

2.   
  În urma reexaminării menționate la alineatul (1) și
  după consultarea AEVMP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Articolul 25a

1.
     
  Până la 22 iulie 2017, Comisia inițiază o revizuire a modului în care prezentul regulament interacționează cu alte dispoziții referitoare la organisme de plasament colectiv și administratorii acestora, mai ales cele prevăzute în Directiva 2011/61/UE. Această revizuire privește domeniul de aplicare a prezentului regulament. Revizuirea colectează date necesare pentru a evalua dacă este necesară extinderea domeniului de aplicare pentru a permite administratorilor de FEAS-uri, ale căror active totale depășesc pragul prevăzut la articolul 2 alineatul (1) să devină administratori FEAS.

2.
     
  În urma reexaminării menționate la alineatul (1) și după consultarea AEVMP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Articolul 26

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 22 iulie 2013, cu excepția articolului 3 alineatul (2), a articolului 8 alineatul (5), a articolului 9 alineatul (2) și a articolului 13 alineatul (4), care se aplică de la data intrării în vigoare a regulamentului.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Încheiat la ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 175, 19.6.2012, p. 11.

1

(2)  JO C 229, 31.7.2012, p. 55.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din ....

3

(4)  JO L 302, 17.11.2009, p. 32.

4

(5)  JO L 174, 1.7.2011, p. 1.

5

(6)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

6

(7)  

  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

7

JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

(8)  JO L 281, 23.11.1995 p. 31.

8

(9)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

9

(10)  JO L 390, 31.12.2004, p. 38.

10

(11)  JO L 345, 31.12.2003, p. 64.

11

(12)  Nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

12

(13)  24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

13

(14)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

14

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/280 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/280

---

Joi, 13 septembrie 2012Fondurile europene cu capital de risc***I

P7_TA(2012)0346

Amendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile europene cu capital de risc (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD)) (1)

2013/C 353 E/50

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul nr. 2]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUR OPEAN (2)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0193/2012).

(2)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

---

Joi, 13 septembrie 2012REGULAMENTUL (UE) NR. .../2012 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind fondurile europene cu capital de risc

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Capitalul de risc oferă finanțare întreprinderilor, în general de foarte mici dimensiuni, aflate în primele etape ale existenței lor și având un potențial mare de creștere și extindere. În plus, fondurile cu capital de risc oferă
  întreprinderilor
  competențe și cunoștințe valoroase, contacte profesionale, o valoare de marcă și consultanță în materie de strategie. Prin finanțarea acestor întreprinderi și oferirea de consultanță, fondurile cu capital de risc stimulează creșterea economică, contribuie la crearea de locuri de muncă și la mobilizarea capitalului,
  stimulează crearea și extinderea
  întreprinderilor inovatoare, ║majorează investițiile
  lor
  în cercetare și dezvoltare și sprijină antreprenoriatul, inovația și competitivitatea
  , în concordanță cu obiectivele Strategiei UE 2020 și în contextul provocărilor pe termen lung cu care se confruntă statele membre, cum ar fi cele identificate în raportul sistemului european de evaluare a strategiilor și a politicilor, intitulat „Global Trends 2030”
  . |
| --- | --- |

(1)

Capitalul de risc oferă finanțare întreprinderilor, în general de foarte mici dimensiuni, aflate în primele etape ale existenței lor și având un potențial mare de creștere și extindere. În plus, fondurile cu capital de risc oferă
  întreprinderilor
  competențe și cunoștințe valoroase, contacte profesionale, o valoare de marcă și consultanță în materie de strategie. Prin finanțarea acestor întreprinderi și oferirea de consultanță, fondurile cu capital de risc stimulează creșterea economică, contribuie la crearea de locuri de muncă și la mobilizarea capitalului,
  stimulează crearea și extinderea
  întreprinderilor inovatoare, ║majorează investițiile
  lor
  în cercetare și dezvoltare și sprijină antreprenoriatul, inovația și competitivitatea
  , în concordanță cu obiectivele Strategiei UE 2020 și în contextul provocărilor pe termen lung cu care se confruntă statele membre, cum ar fi cele identificate în raportul sistemului european de evaluare a strategiilor și a politicilor, intitulat „Global Trends 2030”
  .

| (2) | Este necesar să se stabilească un cadru comun de norme privind utilizarea denumirii „fond european cu capital de risc”,
  EuVECA,
  în special în ceea ce privește structura portofoliului fondurilor care își desfășoară activitatea sub această denumire, obiectivele lor de investiții eligibile, instrumentele de investiții pe care le pot utiliza și categoriile de investitori care sunt eligibili să investească în astfel de fonduri, fixând norme uniforme la nivelul Uniunii. În absența unui astfel de cadru comun, există riscul ca statele membre să ia măsuri divergente la nivel național, ceea ce ar avea un impact negativ direct asupra funcționării pieței interne și ar crea obstacole în calea bunei funcționări a acesteia, dat fiind că fondurile cu capital de risc care doresc să desfășoare activități transfrontaliere ar fi supuse unor norme diferite de la un stat membru la altul. În plus, coexistența unor cerințe de calitate divergente privind structura portofoliului, obiectivele de investiții și investitorii eligibili ar putea conduce la nivele diferite de protecție a investitorilor și ar putea genera confuzii în ceea ce privește propunerile de investiții asociate cu un
  „EuVECA”
  . Prin urmare, trebuie ca investitorii să fie în măsură să compare propunerile de investiții ale diferitelor fonduri cu capital de risc. Este necesar să se elimine obstacolele semnificative din calea atragerii transfrontaliere de fonduri de către fondurile cu capital de risc și să se evite denaturarea concurenței între aceste fonduri, precum și să se prevină orice alte posibile obstacole în calea tranzacțiilor și denaturarea gravă a concurenței. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum este interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se stabilească un cadru comun de norme privind utilizarea denumirii „fond european cu capital de risc”,
  EuVECA,
  în special în ceea ce privește structura portofoliului fondurilor care își desfășoară activitatea sub această denumire, obiectivele lor de investiții eligibile, instrumentele de investiții pe care le pot utiliza și categoriile de investitori care sunt eligibili să investească în astfel de fonduri, fixând norme uniforme la nivelul Uniunii. În absența unui astfel de cadru comun, există riscul ca statele membre să ia măsuri divergente la nivel național, ceea ce ar avea un impact negativ direct asupra funcționării pieței interne și ar crea obstacole în calea bunei funcționări a acesteia, dat fiind că fondurile cu capital de risc care doresc să desfășoare activități transfrontaliere ar fi supuse unor norme diferite de la un stat membru la altul. În plus, coexistența unor cerințe de calitate divergente privind structura portofoliului, obiectivele de investiții și investitorii eligibili ar putea conduce la nivele diferite de protecție a investitorilor și ar putea genera confuzii în ceea ce privește propunerile de investiții asociate cu un
  „EuVECA”
  . Prin urmare, trebuie ca investitorii să fie în măsură să compare propunerile de investiții ale diferitelor fonduri cu capital de risc. Este necesar să se elimine obstacolele semnificative din calea atragerii transfrontaliere de fonduri de către fondurile cu capital de risc și să se evite denaturarea concurenței între aceste fonduri, precum și să se prevină orice alte posibile obstacole în calea tranzacțiilor și denaturarea gravă a concurenței. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum este interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

| (3) | Este necesar să se adopte un regulament care să stabilească norme uniforme aplicabile fondurilor europene cu capital de risc și care să impună în toate statele membre obligații adecvate pentru administratorii care doresc să atragă capital în Uniune sub denumirea
  „EuVECA”
  . Aceste cerințe trebuie să le ofere încredere investitorilor care doresc să investească în fonduri cu capital de risc. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se adopte un regulament care să stabilească norme uniforme aplicabile fondurilor europene cu capital de risc și care să impună în toate statele membre obligații adecvate pentru administratorii care doresc să atragă capital în Uniune sub denumirea
  „EuVECA”
  . Aceste cerințe trebuie să le ofere încredere investitorilor care doresc să investească în fonduri cu capital de risc.

| (4) | Prin definirea, sub forma unui regulament, a cerințelor de calitate pentru utilizarea denumirii
  „EuVECA”
  , se garantează că aceste cerințe sunt direct aplicabile administratorilor organismelor de plasament colectiv care atrag fonduri utilizând această denumire. Se garantează astfel condiții uniforme pentru utilizarea acestei denumiri, evitându-se adoptarea unor cerințe naționale divergente ca urmare a transpunerii unei directive. Prin adoptarea prezentului regulament, administratorii de organisme de plasament colectiv care utilizează această denumire ar trebui să respecte aceleași norme în întreaga Uniune, ceea ce ar crește încrederea investitorilor care doresc să investească în fonduri cu capital de risc. Un regulament ar reduce de asemenea complexitatea în materie de reglementare și costurile de asigurare a conformității suportate de administratori ca urmare a existenței unor norme naționale divergente pentru fondurile cu capital de risc, în special pentru administratorii care doresc să atragă capital în alte state membre. Un regulament ar contribui de asemenea la eliminarea denaturării concurenței. |
| --- | --- |

(4)

Prin definirea, sub forma unui regulament, a cerințelor de calitate pentru utilizarea denumirii
  „EuVECA”
  , se garantează că aceste cerințe sunt direct aplicabile administratorilor organismelor de plasament colectiv care atrag fonduri utilizând această denumire. Se garantează astfel condiții uniforme pentru utilizarea acestei denumiri, evitându-se adoptarea unor cerințe naționale divergente ca urmare a transpunerii unei directive. Prin adoptarea prezentului regulament, administratorii de organisme de plasament colectiv care utilizează această denumire ar trebui să respecte aceleași norme în întreaga Uniune, ceea ce ar crește încrederea investitorilor care doresc să investească în fonduri cu capital de risc. Un regulament ar reduce de asemenea complexitatea în materie de reglementare și costurile de asigurare a conformității suportate de administratori ca urmare a existenței unor norme naționale divergente pentru fondurile cu capital de risc, în special pentru administratorii care doresc să atragă capital în alte state membre. Un regulament ar contribui de asemenea la eliminarea denaturării concurenței.

| (4a) | Potrivit Comunicării Comisiei din 7 decembrie 2011 intitulate „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor”, în 2012 Comisia va finaliza analiza obstacolelor fiscale din calea investițiilor transfrontaliere în capital de risc, propunându-și ca în 2013 să prezinte soluții vizând eliminarea obstacolelor și, concomitent, prevenirea fraudei și a evaziunii fiscale. |
| --- | --- |

(4a)

Potrivit Comunicării Comisiei din 7 decembrie 2011 intitulate „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor”, în 2012 Comisia va finaliza analiza obstacolelor fiscale din calea investițiilor transfrontaliere în capital de risc, propunându-și ca în 2013 să prezinte soluții vizând eliminarea obstacolelor și, concomitent, prevenirea fraudei și a evaziunii fiscale.

| (4b) | Un fond cu capital de risc eligibil ar trebui să poată fi administrat fie extern, fie intern. În cazul în care un fond cu capital de risc eligibil este administrat intern, acesta are și rol de administrator și ar trebui, prin urmare, să respecte toate cerințele stabilite prin prezentul regulament pentru administratorii de fonduri cu capital de risc eligibile și ar trebui să fie înregistrat ca atare. Cu toate acestea, un fond cu capital de risc eligibil administrat intern nu ar trebui să aibă dreptul să fie administratorul extern al altor întreprinderi colective de investiții sau al unor OPCVM. |
| --- | --- |

(4b)

Un fond cu capital de risc eligibil ar trebui să poată fi administrat fie extern, fie intern. În cazul în care un fond cu capital de risc eligibil este administrat intern, acesta are și rol de administrator și ar trebui, prin urmare, să respecte toate cerințele stabilite prin prezentul regulament pentru administratorii de fonduri cu capital de risc eligibile și ar trebui să fie înregistrat ca atare. Cu toate acestea, un fond cu capital de risc eligibil administrat intern nu ar trebui să aibă dreptul să fie administratorul extern al altor întreprinderi colective de investiții sau al unor OPCVM.

| (5) | Pentru a clarifica relația dintre prezentul regulament și
  alte norme
  privind organismele de plasament colectiv și administratorii acestora, este necesar să se precizeze că prezentul regulament trebuie să se aplice doar administratorilor de organisme de plasament colectiv, altele decât organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) în sensul articolului 1 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (4), care sunt stabilite în Uniune și sunt înregistrate la autoritatea competentă din statul membru de origine în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative (5)
  , cu condiția ca administratorii în cauză să administreze portofolii ale fondurilor cu capital de risc eligibile.
  Cu toate acestea, administratorii de fonduri cu capital de risc înregistrați în temeiul prezentului regulament și care sunt administratori extern ar trebui să aibă dreptul de a gestiona și OPCVM, în temeiul unei autorizații acordate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a clarifica relația dintre prezentul regulament și
  alte norme
  privind organismele de plasament colectiv și administratorii acestora, este necesar să se precizeze că prezentul regulament trebuie să se aplice doar administratorilor de organisme de plasament colectiv, altele decât organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) în sensul articolului 1 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (4), care sunt stabilite în Uniune și sunt înregistrate la autoritatea competentă din statul membru de origine în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative (5)
  , cu condiția ca administratorii în cauză să administreze portofolii ale fondurilor cu capital de risc eligibile.
  Cu toate acestea, administratorii de fonduri cu capital de risc înregistrați în temeiul prezentului regulament și care sunt administratori extern ar trebui să aibă dreptul de a gestiona și OPCVM, în temeiul unei autorizații acordate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE.

| (5a) | În plus, prezentul regulament
  se aplică
  doar administratorilor ▐
  întreprinderilor de investiții colective
  ale căror active administrate nu depășesc în total plafonul
  menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b)
  din Directiva 2011/61/UE.
  Aceasta înseamnă că pentru calcularea plafonului în sensul prezentului regulament se aplică calculul prevăzut pentru plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE. |
| --- | --- |

(5a)

În plus, prezentul regulament
  se aplică
  doar administratorilor ▐
  întreprinderilor de investiții colective
  ale căror active administrate nu depășesc în total plafonul
  menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b)
  din Directiva 2011/61/UE.
  Aceasta înseamnă că pentru calcularea plafonului în sensul prezentului regulament se aplică calculul prevăzut pentru plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE.

| (5b) | Cu toate acestea, administratorii fondurilor cu capital de risc care sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament, ale căror active totale depășesc ulterior plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, și care fac, așadar, obiectul unei autorizări eliberate de autoritățile competente din statul membru de origine în conformitate cu articolul 6 din directiva menționată, pot utiliza în continuare denumirea „EuVECA” în legătură cu distribuirea în Uniune a fondurilor cu capital de risc eligibile, cu condiția să respecte cerințele prevăzute în directiva menționată și să respecte în continuare, în toate cazurile, în legătură cu fondurile cu capital de risc eligibile, anumite cerințe privind utilizarea denumirii „EuVECA” menționate în prezentul regulament. Acest lucru se aplică atât fondurilor cu capital de risc eligibile existente, cât și fondurilor cu capital de risc eligibile înființate după ce a fost depășit plafonul. |
| --- | --- |

(5b)

Cu toate acestea, administratorii fondurilor cu capital de risc care sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament, ale căror active totale depășesc ulterior plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, și care fac, așadar, obiectul unei autorizări eliberate de autoritățile competente din statul membru de origine în conformitate cu articolul 6 din directiva menționată, pot utiliza în continuare denumirea „EuVECA” în legătură cu distribuirea în Uniune a fondurilor cu capital de risc eligibile, cu condiția să respecte cerințele prevăzute în directiva menționată și să respecte în continuare, în toate cazurile, în legătură cu fondurile cu capital de risc eligibile, anumite cerințe privind utilizarea denumirii „EuVECA” menționate în prezentul regulament. Acest lucru se aplică atât fondurilor cu capital de risc eligibile existente, cât și fondurilor cu capital de risc eligibile înființate după ce a fost depășit plafonul.

| (6) | În cazul în care administratorii organismelor de plasament colectiv nu doresc să utilizeze denumirea
  „EuVECA”
  , prezentul regulament nu ar trebui să se aplice. În aceste situații, trebuie să se aplice în continuare normele naționale existente și reglementările generale ale Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care administratorii organismelor de plasament colectiv nu doresc să utilizeze denumirea
  „EuVECA”
  , prezentul regulament nu ar trebui să se aplice. În aceste situații, trebuie să se aplice în continuare normele naționale existente și reglementările generale ale Uniunii.

| (7) | Prezentul regulament trebuie să stabilească norme uniforme privind natura fondurilor cu capital de risc eligibile, în special în ceea ce privește societățile de portofoliu în care fondurile cu capital de risc eligibile sunt autorizate să investească și instrumentele de investiții care urmează să fie utilizate. Toate acestea sunt necesare pentru a distinge clar între un fond cu capital de risc eligibil și alte fonduri de investiții alternative care aplică alte strategii de investiții, mai puțin specializate, cum ar fi
  preluările sau investițiile speculative în bunuri imobiliare, pe care prezentul regulament nu încearcă să le promoveze
  . |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament trebuie să stabilească norme uniforme privind natura fondurilor cu capital de risc eligibile, în special în ceea ce privește societățile de portofoliu în care fondurile cu capital de risc eligibile sunt autorizate să investească și instrumentele de investiții care urmează să fie utilizate. Toate acestea sunt necesare pentru a distinge clar între un fond cu capital de risc eligibil și alte fonduri de investiții alternative care aplică alte strategii de investiții, mai puțin specializate, cum ar fi
  preluările sau investițiile speculative în bunuri imobiliare, pe care prezentul regulament nu încearcă să le promoveze
  .

| (8) | Pentru a atinge obiectivul de a defini cât mai exact organismele de plasament colectiv reglementate de prezentul regulament și pentru a garanta că acestea vizează furnizarea de capital întreprinderilor mici aflate în primele etape ale existenței lor,
  ar trebui considerate fonduri cu capital de risc eligibile fondurile care intenționează să investească
  minimum 70 % din totalul aporturilor lor de capital și al capitalului angajat nevărsat ▐ în astfel de întreprinderi ▐.
  Un fond cu capital de risc eligibil nu ar trebui să aibă dreptul de a investi mai mult de 30 % din totalul aporturilor sale de capital și al capitalului angajat nevărsat în active care nu sunt instrumente eligibile. Acest lucru înseamnă că, în timp ce 30 % ar trebui să fie în toate cazurile limita maximă stabilită pentru investițiile neeligibile, cota de 70 % ar trebui rezervată investițiilor eligibile pe toată durata existenței fondului de investiții cu capital de risc eligibil. Limitele menționate ar trebui calculate pe baza sumelor care pot fi investite, după deducerea tuturor costurilor relevante și a deținerilor de numerar și de echivalent de numerar. Prezentul regulament ar trebui să stabilească detaliile necesare pentru calculul limitelor de investiții menționate. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a atinge obiectivul de a defini cât mai exact organismele de plasament colectiv reglementate de prezentul regulament și pentru a garanta că acestea vizează furnizarea de capital întreprinderilor mici aflate în primele etape ale existenței lor,
  ar trebui considerate fonduri cu capital de risc eligibile fondurile care intenționează să investească
  minimum 70 % din totalul aporturilor lor de capital și al capitalului angajat nevărsat ▐ în astfel de întreprinderi ▐.
  Un fond cu capital de risc eligibil nu ar trebui să aibă dreptul de a investi mai mult de 30 % din totalul aporturilor sale de capital și al capitalului angajat nevărsat în active care nu sunt instrumente eligibile. Acest lucru înseamnă că, în timp ce 30 % ar trebui să fie în toate cazurile limita maximă stabilită pentru investițiile neeligibile, cota de 70 % ar trebui rezervată investițiilor eligibile pe toată durata existenței fondului de investiții cu capital de risc eligibil. Limitele menționate ar trebui calculate pe baza sumelor care pot fi investite, după deducerea tuturor costurilor relevante și a deținerilor de numerar și de echivalent de numerar. Prezentul regulament ar trebui să stabilească detaliile necesare pentru calculul limitelor de investiții menționate.

| (8a) | Obiectivul prezentului regulament este sprijinirea creșterii economice și a inovării în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din Uniune. Investițiile în societăți de portofoliu eligibile stabilite în țări terțe pot aduce mai mult capital fondurilor cu capital de risc eligibile, aducând astfel beneficii IMM-urilor din Uniune. Cu toate acestea, nu ar trebui în niciun caz să se efectueze investiții în societăți de portofoliu din țări terțe amplasate în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante. |
| --- | --- |

(8a)

Obiectivul prezentului regulament este sprijinirea creșterii economice și a inovării în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din Uniune. Investițiile în societăți de portofoliu eligibile stabilite în țări terțe pot aduce mai mult capital fondurilor cu capital de risc eligibile, aducând astfel beneficii IMM-urilor din Uniune. Cu toate acestea, nu ar trebui în niciun caz să se efectueze investiții în societăți de portofoliu din țări terțe amplasate în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante.

| (8b) | Fondurile cu capital de risc eligibile nu ar trebui să fie stabilite în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante, cum ar fi țările terțe care se caracterizează în special prin lipsa impozitelor sau existența impozitelor nominale, prin lipsa unor mecanisme adecvate de cooperare între autoritățile competente din statul membru de origine al administratorului fondului cu capital de risc și autoritățile de supraveghere din țara terță în care este stabilit fondul cu capital de risc eligibil sau prin lipsa unui schimb eficace de informații fiscale. Un fond cu capital de risc eligibil nu ar trebui să investească nici în jurisdicțiile care manifestă aceste caracteristici. |
| --- | --- |

(8b)

Fondurile cu capital de risc eligibile nu ar trebui să fie stabilite în paradisuri fiscale sau în jurisdicții necooperante, cum ar fi țările terțe care se caracterizează în special prin lipsa impozitelor sau existența impozitelor nominale, prin lipsa unor mecanisme adecvate de cooperare între autoritățile competente din statul membru de origine al administratorului fondului cu capital de risc și autoritățile de supraveghere din țara terță în care este stabilit fondul cu capital de risc eligibil sau prin lipsa unui schimb eficace de informații fiscale. Un fond cu capital de risc eligibil nu ar trebui să investească nici în jurisdicțiile care manifestă aceste caracteristici.

| (8c) | Administratorii unui fond cu capital de risc eligibil ar trebui să fie capabili să atragă angajamente de capital suplimentare pe durata de viață a fondului respectiv. Aceste angajamente de capital suplimentare pe durata de viață a fondului cu capital de risc eligibil ar trebui luate în considerare la analiza posibilității următoare de a investi în active ce nu reprezintă active eligibile. Angajamentele de capital suplimentare ar trebui permise pe baza unor anumite criterii și a unor condiții stabilite în normele privind fondul sau în documentele sale constitutive. |
| --- | --- |

(8c)

Administratorii unui fond cu capital de risc eligibil ar trebui să fie capabili să atragă angajamente de capital suplimentare pe durata de viață a fondului respectiv. Aceste angajamente de capital suplimentare pe durata de viață a fondului cu capital de risc eligibil ar trebui luate în considerare la analiza posibilității următoare de a investi în active ce nu reprezintă active eligibile. Angajamentele de capital suplimentare ar trebui permise pe baza unor anumite criterii și a unor condiții stabilite în normele privind fondul sau în documentele sale constitutive.

| (8d) | Investițiile eligibile ar trebui să se efectueze sub formă de capital propriu sau de cvasi-capital propriu. Instrumentele de cvasi-capital propriu conțin un tip de instrumente de finanțare, care reprezintă o combinație de capital propriu și datorii și a căror rentabilitate este asociată profitului sau pierderilor înregistrate de societatea de portofoliu eligibilă în cauză, iar rambursarea instrumentului în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată nu este garantată în totalitate. Aceste instrumente includ o varietate de instrumente de finanțare, cum ar fi împrumuturi subordonate, participații pasive, împrumuturi participative, drepturi de uzufruct, obligațiuni convertibile și obligațiuni cu opțiuni de subscriere. Ca o eventuală completare a instrumentelor de capital propriu și de cvasi-capital propriu, însă fără a le înlocui, ar trebui permisă utilizarea de credite garantate sau negarantate, cum ar fi finanțarea de tranziție, acordate de fondul cu capital de risc eligibil unei societăți de portofoliu eligibile în care fondul cu capital de risc eligibil deține deja investiții eligibile, cu condiția ca pentru aceste credite să se folosească cel mult 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat ale fondului cu capital de risc eligibil. De asemenea, pentru a reflecta practicile profesionale existente pe piața capitalului de risc, un fond cu capital de risc eligibil ar trebui să aibă dreptul de a cumpăra acțiunile existente ale unei societăți de portofoliu eligibile de la acționarii existenți ai societății în cauză. În plus, pentru a asigura cât mai multe posibilități de mobilizare a capitalului, ar trebui permise investițiile în alte fonduri cu capital de risc eligibile. Pentru a preveni diluarea investițiilor efectuate în societățile de portofoliu eligibile, fondurile cu capital de risc eligibile ar trebui să aibă dreptul de a investi în alte fonduri cu capital de risc eligibile numai în cazul în care aceste fonduri cu capital de risc eligibile nu au investit, la rândul lor, mai mult de 10 % din totalul aporturilor lor de capital și al capitalului angajat nevărsat în alte fonduri cu capital de risc eligibile. |
| --- | --- |

(8d)

Investițiile eligibile ar trebui să se efectueze sub formă de capital propriu sau de cvasi-capital propriu. Instrumentele de cvasi-capital propriu conțin un tip de instrumente de finanțare, care reprezintă o combinație de capital propriu și datorii și a căror rentabilitate este asociată profitului sau pierderilor înregistrate de societatea de portofoliu eligibilă în cauză, iar rambursarea instrumentului în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată nu este garantată în totalitate. Aceste instrumente includ o varietate de instrumente de finanțare, cum ar fi împrumuturi subordonate, participații pasive, împrumuturi participative, drepturi de uzufruct, obligațiuni convertibile și obligațiuni cu opțiuni de subscriere. Ca o eventuală completare a instrumentelor de capital propriu și de cvasi-capital propriu, însă fără a le înlocui, ar trebui permisă utilizarea de credite garantate sau negarantate, cum ar fi finanțarea de tranziție, acordate de fondul cu capital de risc eligibil unei societăți de portofoliu eligibile în care fondul cu capital de risc eligibil deține deja investiții eligibile, cu condiția ca pentru aceste credite să se folosească cel mult 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat ale fondului cu capital de risc eligibil. De asemenea, pentru a reflecta practicile profesionale existente pe piața capitalului de risc, un fond cu capital de risc eligibil ar trebui să aibă dreptul de a cumpăra acțiunile existente ale unei societăți de portofoliu eligibile de la acționarii existenți ai societății în cauză. În plus, pentru a asigura cât mai multe posibilități de mobilizare a capitalului, ar trebui permise investițiile în alte fonduri cu capital de risc eligibile. Pentru a preveni diluarea investițiilor efectuate în societățile de portofoliu eligibile, fondurile cu capital de risc eligibile ar trebui să aibă dreptul de a investi în alte fonduri cu capital de risc eligibile numai în cazul în care aceste fonduri cu capital de risc eligibile nu au investit, la rândul lor, mai mult de 10 % din totalul aporturilor lor de capital și al capitalului angajat nevărsat în alte fonduri cu capital de risc eligibile.

| (8e) | Activitățile de bază ale fondurilor cu capital de risc constau în acordarea de finanțare IMM-urilor prin intermediul investițiilor primare. Fondurile cu capital de risc nu trebuie să participe la activități bancare cu importanță sistemică din afara cadrului normal de reglementare prudențială (așa-numitul sistem bancar paralel). Ele nu trebuie să aplice nici strategii tipice legate de capitalul propriu, cum ar fi achiziționarea de întreprinderi pe datorie. |
| --- | --- |

(8e)

Activitățile de bază ale fondurilor cu capital de risc constau în acordarea de finanțare IMM-urilor prin intermediul investițiilor primare. Fondurile cu capital de risc nu trebuie să participe la activități bancare cu importanță sistemică din afara cadrului normal de reglementare prudențială (așa-numitul sistem bancar paralel). Ele nu trebuie să aplice nici strategii tipice legate de capitalul propriu, cum ar fi achiziționarea de întreprinderi pe datorie.

| (8f) | În conformitate cu Strategia Europa 2020, al cărui obiectiv este asigurarea unei creșteri economice inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii, scopul prezentului regulament este promovarea investițiilor bazate pe capital de risc în IMM-urile inovatoare active în economia reală. Prin urmare, instituțiile de credit, întreprinderile de investiții, întreprinderile de asigurări, holdingurile financiare și holdingurile cu activități mixte ar trebui excluse din definiția societăților de portofoliu eligibile stabilită de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(8f)

În conformitate cu Strategia Europa 2020, al cărui obiectiv este asigurarea unei creșteri economice inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii, scopul prezentului regulament este promovarea investițiilor bazate pe capital de risc în IMM-urile inovatoare active în economia reală. Prin urmare, instituțiile de credit, întreprinderile de investiții, întreprinderile de asigurări, holdingurile financiare și holdingurile cu activități mixte ar trebui excluse din definiția societăților de portofoliu eligibile stabilită de prezentul regulament.

| (9) | Pentru a institui o măsură de protecție esențială care să diferențieze fondurile cu capital de risc eligibile prevăzute de prezentul regulament de categoria mai vastă a fondurilor de investiții alternative, care tranzacționează pe piețe secundare titluri de valoare emise, este necesar
  să se stabilească norme care să determine
  ▐ fondurile cu capital de risc eligibile
  să efectueze
  investiții
  în principal
  în instrumente emise direct. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a institui o măsură de protecție esențială care să diferențieze fondurile cu capital de risc eligibile prevăzute de prezentul regulament de categoria mai vastă a fondurilor de investiții alternative, care tranzacționează pe piețe secundare titluri de valoare emise, este necesar
  să se stabilească norme care să determine
  ▐ fondurile cu capital de risc eligibile
  să efectueze
  investiții
  în principal
  în instrumente emise direct.

| (10) | Pentru a permite administratorilor de fonduri cu capital de risc un anumit grad de flexibilitate în investiții și în administrarea lichidităților deținute de fondurile lor cu capital de risc eligibile, ar trebui să se accepte tranzacționarea pe piață, de exemplu tranzacționarea de acțiuni sau de participații la societățile de portofoliu neeligibile
  sau achiziția de investiții neeligibile
  , până la un plafon maxim de 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat. ▐ |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite administratorilor de fonduri cu capital de risc un anumit grad de flexibilitate în investiții și în administrarea lichidităților deținute de fondurile lor cu capital de risc eligibile, ar trebui să se accepte tranzacționarea pe piață, de exemplu tranzacționarea de acțiuni sau de participații la societățile de portofoliu neeligibile
  sau achiziția de investiții neeligibile
  , până la un plafon maxim de 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat. ▐

| (11) | Pentru a garanta că denumirea
  „EuVECA”
  să fie credibilă și ușor de recunoscut pentru investitorii din întreaga Uniune, prezentul regulament trebuie să prevadă că numai administratorii de fonduri cu capital de risc care respectă criteriile uniforme de calitate, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, sunt eligibili să utilizeze denumirea
  „EuVECA”
  atunci când distribuie fonduri cu capital de risc eligibile în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a garanta că denumirea
  „EuVECA”
  să fie credibilă și ușor de recunoscut pentru investitorii din întreaga Uniune, prezentul regulament trebuie să prevadă că numai administratorii de fonduri cu capital de risc care respectă criteriile uniforme de calitate, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, sunt eligibili să utilizeze denumirea
  „EuVECA”
  atunci când distribuie fonduri cu capital de risc eligibile în cadrul Uniunii.

| (12) | Pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile au un profil distinct și identificabil, adecvat scopului lor, trebuie să existe norme uniforme privind structura portofoliului și tehnicile de investiție pe care acestea le pot utiliza. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile au un profil distinct și identificabil, adecvat scopului lor, trebuie să existe norme uniforme privind structura portofoliului și tehnicile de investiție pe care acestea le pot utiliza.

| (13) | Pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile nu contribuie la generarea de riscuri sistemice și că activitățile lor de investiții se concentrează pe sprijinirea societăților de portofoliu eligibile,
  utilizarea efectului
  de levier nu ar trebui să fie
  autorizată
  la nivelul fondului.
  Administratorul fondului cu capital de risc ar trebui să fie autorizat să facă împrumuturi, să emită titluri de creanță sau să ofere garanții la nivelul fondului cu capital de risc eligibil numai cu condiția ca aceste împrumuturi, titluri de creanță sau garanții să fie acoperite de capitalul angajat nevărsat, ceea ce va permite expunerii fondului să nu crească dincolo de capitalul său angajat. În conformitate cu această abordare, avansurile în numerar acordate de investitorii fondului cu capital de risc eligibil, care sunt acoperite integral de angajamentele de capital ale investitorilor în cauză, nu sporesc expunerea fondului cu capital de risc eligibil și, prin urmare, ar trebui autorizate. De asemenea
  , împrumutul pe termen scurt ar trebui să fie acceptat
  , cu condiția ca acesta să nu depășească capitalul angajat nevărsat,
  pentru a permite fondului să-și acopere nevoile extraordinare de lichidități care pot apărea între momentul solicitării capitalului angajat de la investitori și primirea efectivă a capitalului în conturile sale. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile nu contribuie la generarea de riscuri sistemice și că activitățile lor de investiții se concentrează pe sprijinirea societăților de portofoliu eligibile,
  utilizarea efectului
  de levier nu ar trebui să fie
  autorizată
  la nivelul fondului.
  Administratorul fondului cu capital de risc ar trebui să fie autorizat să facă împrumuturi, să emită titluri de creanță sau să ofere garanții la nivelul fondului cu capital de risc eligibil numai cu condiția ca aceste împrumuturi, titluri de creanță sau garanții să fie acoperite de capitalul angajat nevărsat, ceea ce va permite expunerii fondului să nu crească dincolo de capitalul său angajat. În conformitate cu această abordare, avansurile în numerar acordate de investitorii fondului cu capital de risc eligibil, care sunt acoperite integral de angajamentele de capital ale investitorilor în cauză, nu sporesc expunerea fondului cu capital de risc eligibil și, prin urmare, ar trebui autorizate. De asemenea
  , împrumutul pe termen scurt ar trebui să fie acceptat
  , cu condiția ca acesta să nu depășească capitalul angajat nevărsat,
  pentru a permite fondului să-și acopere nevoile extraordinare de lichidități care pot apărea între momentul solicitării capitalului angajat de la investitori și primirea efectivă a capitalului în conturile sale.

| (14) | Trebuie stipulate anumite măsuri de protecție speciale, pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile sunt promovate
  numai investitorilor
  care dețin cunoștințele, experiența și
  competențele profesionale necesare pentru a lua de sine stătător decizii investiționale și pentru a evalua în mod adecvat
  riscurile specifice acestor fonduri, precum și pentru a menține încrederea investitorilor în fondurile cu capital de risc eligibile. Prin urmare, fondurile cu capital de risc eligibile trebuie distribuite ▐ numai investitorilor care sunt clienți profesioniști sau care pot fi considerați clienți profesioniști în conformitate cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (6). Cu toate acestea, pentru a avea o bază de investitori suficient de vastă pentru investițiile în fonduri cu capital de risc
  eligibile
  , este de dorit ca și alți anumiți investitori să aibă acces la fonduri cu capital de risc eligibile, inclusiv persoanele cu disponibilități financiare ridicate. Cu toate acestea, trebuie să se stabilească măsuri de protecție speciale pentru acești alți investitori pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile sunt distribuite numai către investitori cu un profil adecvat pentru astfel de investiții. Aceste măsuri de protecție exclud distribuirea prin utilizarea planurilor de economii periodice.
  În plus, investițiile realizate de cadrele executive, directorii și angajații unui administrator de fond cu capital de risc ar trebui să fie posibile atunci când aceștia investesc în fondul cu capital de risc eligibil pe care îl gestionează, întrucât aceste persoane sunt suficient de calificate pentru a participa la investiții cu capital de risc. |
| --- | --- |

(14)

Trebuie stipulate anumite măsuri de protecție speciale, pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile sunt promovate
  numai investitorilor
  care dețin cunoștințele, experiența și
  competențele profesionale necesare pentru a lua de sine stătător decizii investiționale și pentru a evalua în mod adecvat
  riscurile specifice acestor fonduri, precum și pentru a menține încrederea investitorilor în fondurile cu capital de risc eligibile. Prin urmare, fondurile cu capital de risc eligibile trebuie distribuite ▐ numai investitorilor care sunt clienți profesioniști sau care pot fi considerați clienți profesioniști în conformitate cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (6). Cu toate acestea, pentru a avea o bază de investitori suficient de vastă pentru investițiile în fonduri cu capital de risc
  eligibile
  , este de dorit ca și alți anumiți investitori să aibă acces la fonduri cu capital de risc eligibile, inclusiv persoanele cu disponibilități financiare ridicate. Cu toate acestea, trebuie să se stabilească măsuri de protecție speciale pentru acești alți investitori pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile sunt distribuite numai către investitori cu un profil adecvat pentru astfel de investiții. Aceste măsuri de protecție exclud distribuirea prin utilizarea planurilor de economii periodice.
  În plus, investițiile realizate de cadrele executive, directorii și angajații unui administrator de fond cu capital de risc ar trebui să fie posibile atunci când aceștia investesc în fondul cu capital de risc eligibil pe care îl gestionează, întrucât aceste persoane sunt suficient de calificate pentru a participa la investiții cu capital de risc.

| (15) | Pentru a garanta că numai administratorii de fonduri cu capital de risc care îndeplinesc criteriile uniforme de calitate privind comportamentul pe piață pot utiliza denumirea
  „EuVECA”
  , prezentul regulament trebuie să stabilească norme privind conduita în afaceri și relația dintre administratorul fondului cu capital de risc și investitorii săi. Din aceleași considerente, prezentul regulament trebuie de asemenea să stabilească condiții uniforme privind gestionarea conflictelor de interese de către acești administratori. Aceste norme trebuie de asemenea să prevadă că administratorul trebuie să dispună de procedurile organizatorice și administrative necesare pentru a asigura gestionarea adecvată a conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a garanta că numai administratorii de fonduri cu capital de risc care îndeplinesc criteriile uniforme de calitate privind comportamentul pe piață pot utiliza denumirea
  „EuVECA”
  , prezentul regulament trebuie să stabilească norme privind conduita în afaceri și relația dintre administratorul fondului cu capital de risc și investitorii săi. Din aceleași considerente, prezentul regulament trebuie de asemenea să stabilească condiții uniforme privind gestionarea conflictelor de interese de către acești administratori. Aceste norme trebuie de asemenea să prevadă că administratorul trebuie să dispună de procedurile organizatorice și administrative necesare pentru a asigura gestionarea adecvată a conflictelor de interese.

| (15a) | În cazul în care administratorul unui fond cu capital de risc eligibil intenționează să delege unele funcții unor terți, răspunderea pe care o poartă administratorul în fața fondului cu capital de risc și a investitorilor acestuia nu ar trebui să fie afectată de delegarea de către administratorul fondului cu capital de risc a funcțiilor sale unei părți terțe. În plus, administratorul fondului cu capital de risc nu ar trebui să delege funcții în măsura în care acesta nu mai poate fi considerat, în esență, administratorul fondului cu capital de risc respectiv, deoarece a devenit o entitate de tip „cutie poștală”. Administratorul fondului cu capital de risc ar trebui să fie în permanență responsabil pentru îndeplinirea corespunzătoare a atribuțiilor delegate și pentru respectarea acestui regulament. Delegarea funcțiilor nu ar trebui să submineze eficacitatea acțiunilor de supraveghere ale administratorului fondului cu capital de risc și, în special, nu ar trebui să împiedice administratorul fondului cu capital de risc să acționeze în interesul suprem al investitorului, și nici administrarea fondului cu capital de risc în interesul suprem al investitorilor. |
| --- | --- |

(15a)

În cazul în care administratorul unui fond cu capital de risc eligibil intenționează să delege unele funcții unor terți, răspunderea pe care o poartă administratorul în fața fondului cu capital de risc și a investitorilor acestuia nu ar trebui să fie afectată de delegarea de către administratorul fondului cu capital de risc a funcțiilor sale unei părți terțe. În plus, administratorul fondului cu capital de risc nu ar trebui să delege funcții în măsura în care acesta nu mai poate fi considerat, în esență, administratorul fondului cu capital de risc respectiv, deoarece a devenit o entitate de tip „cutie poștală”. Administratorul fondului cu capital de risc ar trebui să fie în permanență responsabil pentru îndeplinirea corespunzătoare a atribuțiilor delegate și pentru respectarea acestui regulament. Delegarea funcțiilor nu ar trebui să submineze eficacitatea acțiunilor de supraveghere ale administratorului fondului cu capital de risc și, în special, nu ar trebui să împiedice administratorul fondului cu capital de risc să acționeze în interesul suprem al investitorului, și nici administrarea fondului cu capital de risc în interesul suprem al investitorilor.

| (16) | Pentru a asigura integritatea denumirii
  „EuVECA”
  , prezentul regulament ar trebui de asemenea să cuprindă criterii de calitate privind organizarea administratorului unui fond cu capital de risc. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă cerințe uniforme și proporționate privind nevoia de a menține resurse tehnice și umane adecvate ▐. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a asigura integritatea denumirii
  „EuVECA”
  , prezentul regulament ar trebui de asemenea să cuprindă criterii de calitate privind organizarea administratorului unui fond cu capital de risc. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă cerințe uniforme și proporționate privind nevoia de a menține resurse tehnice și umane adecvate ▐.

| (16a) | Pentru a asigura administrarea adecvată a fondului cu capital de risc eligibil și capacitatea administratorului de a se asigura împotriva posibilelor riscuri ce decurg din activitățile sale, prezentul regulament ar trebui să prevadă cerințe uniforme și proporționale în ceea ce privește menținerea de fonduri proprii suficiente de către administratorii de fonduri cu capital de risc. Cuantumul acestor fonduri proprii ar trebui să fie suficient pentru a asigura continuitatea și administrarea corespunzătoare a fondurilor cu capital de risc eligibile. |
| --- | --- |

(16a)

Pentru a asigura administrarea adecvată a fondului cu capital de risc eligibil și capacitatea administratorului de a se asigura împotriva posibilelor riscuri ce decurg din activitățile sale, prezentul regulament ar trebui să prevadă cerințe uniforme și proporționale în ceea ce privește menținerea de fonduri proprii suficiente de către administratorii de fonduri cu capital de risc. Cuantumul acestor fonduri proprii ar trebui să fie suficient pentru a asigura continuitatea și administrarea corespunzătoare a fondurilor cu capital de risc eligibile.

| (17) | În vederea protecției investitorilor, este necesar să se garanteze că activele fondului cu capital de risc eligibil sunt evaluate corect. Prin urmare,
  normele privind fondurile cu capital de risc eligibile sau instrumentele
  constitutive ale fondurilor cu capital de risc eligibil trebuie să conțină norme privind evaluarea activelor. Această cerință este destinată să asigure integritatea și transparența evaluării. |
| --- | --- |

(17)

În vederea protecției investitorilor, este necesar să se garanteze că activele fondului cu capital de risc eligibil sunt evaluate corect. Prin urmare,
  normele privind fondurile cu capital de risc eligibile sau instrumentele
  constitutive ale fondurilor cu capital de risc eligibil trebuie să conțină norme privind evaluarea activelor. Această cerință este destinată să asigure integritatea și transparența evaluării.

| (18) | Trebuie să se stabilească norme uniforme privind raporturile anuale, pentru a se garanta că administratorii fondurilor cu capital de risc care utilizează denumirea
  „EuVECA”
  furnizează informații suficiente asupra activităților desfășurate. |
| --- | --- |

(18)

Trebuie să se stabilească norme uniforme privind raporturile anuale, pentru a se garanta că administratorii fondurilor cu capital de risc care utilizează denumirea
  „EuVECA”
  furnizează informații suficiente asupra activităților desfășurate.

| (19) | Pentru a asigura integritatea denumirii
  „EuVECA”
  în ochii investitorilor, este necesar ca denumirea să fie utilizată numai de administratorii de fonduri cu capital de risc care sunt pe deplin transparenți în ceea ce privește politica de investiții și obiectivele de investiții. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă norme uniforme privind obligațiile în materie de comunicare de informații care îi revin unui administrator de fond cu capital de risc în raport cu investitorii săi. Trebuie să existe obligații precontractuale în materie de comunicare de informații legate de strategia și obiectivele de investiții ale fondurilor cu capital de risc eligibile, instrumentele de investiții utilizate, informațiile privind costurile și cheltuielile conexe și profilul de risc/de randament al investiției propuse de un fond eligibil. În vederea obținerii unui nivel ridicat de transparență, aceste cerințe în materie de comunicare de informații trebuie să cuprindă și detalii privind modul în care se calculează remunerația administratorului fondului cu capital de risc. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a asigura integritatea denumirii
  „EuVECA”
  în ochii investitorilor, este necesar ca denumirea să fie utilizată numai de administratorii de fonduri cu capital de risc care sunt pe deplin transparenți în ceea ce privește politica de investiții și obiectivele de investiții. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă norme uniforme privind obligațiile în materie de comunicare de informații care îi revin unui administrator de fond cu capital de risc în raport cu investitorii săi. Trebuie să existe obligații precontractuale în materie de comunicare de informații legate de strategia și obiectivele de investiții ale fondurilor cu capital de risc eligibile, instrumentele de investiții utilizate, informațiile privind costurile și cheltuielile conexe și profilul de risc/de randament al investiției propuse de un fond eligibil. În vederea obținerii unui nivel ridicat de transparență, aceste cerințe în materie de comunicare de informații trebuie să cuprindă și detalii privind modul în care se calculează remunerația administratorului fondului cu capital de risc.

| (20) | Pentru a asigura o supraveghere eficientă în ceea ce privește cerințele uniforme din prezentul regulament, autoritatea competentă din statul membru de origine ar trebui să supravegheze respectarea de către administratorul fondului cu capital de risc a cerințelor uniforme prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, administratorul fondului cu capital de risc eligibil care dorește să își distribuie fondurile eligibile sub denumirea
  „EuVECA”
  trebuie să notifice intenția sa autorității competente din statul membru de origine. Autoritatea competentă trebuie să înregistreze administratorul fondului cu capital de risc dacă acesta a transmis toate informațiile necesare și dacă aplică proceduri adecvate de asigurare a respectării cerințelor prezentului regulament. Această înregistrare trebuie să fie valabilă în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura o supraveghere eficientă în ceea ce privește cerințele uniforme din prezentul regulament, autoritatea competentă din statul membru de origine ar trebui să supravegheze respectarea de către administratorul fondului cu capital de risc a cerințelor uniforme prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, administratorul fondului cu capital de risc eligibil care dorește să își distribuie fondurile eligibile sub denumirea
  „EuVECA”
  trebuie să notifice intenția sa autorității competente din statul membru de origine. Autoritatea competentă trebuie să înregistreze administratorul fondului cu capital de risc dacă acesta a transmis toate informațiile necesare și dacă aplică proceduri adecvate de asigurare a respectării cerințelor prezentului regulament. Această înregistrare trebuie să fie valabilă în întreaga Uniune.

| (20a) | Pentru a facilita distribuirea transfrontalieră eficientă a fondurilor cu capital de risc eligibile, înregistrarea administratorului ar trebui să se desfășoare cât mai rapid. |
| --- | --- |

(20a)

Pentru a facilita distribuirea transfrontalieră eficientă a fondurilor cu capital de risc eligibile, înregistrarea administratorului ar trebui să se desfășoare cât mai rapid.

| (20b) | Deși prezentul regulament conține cerințe pentru a asigura utilizarea corespunzătoare a fondurilor, autoritățile de supraveghere ar trebui să fie vigilente pentru a asigura respectarea cerințelor în cauză. |
| --- | --- |

(20b)

Deși prezentul regulament conține cerințe pentru a asigura utilizarea corespunzătoare a fondurilor, autoritățile de supraveghere ar trebui să fie vigilente pentru a asigura respectarea cerințelor în cauză.

| (21) | Pentru a asigura o supraveghere eficientă a respectării criteriilor uniforme prevăzute în prezentul regulament, acesta din urmă trebuie să cuprindă norme privind situațiile în care trebuie să se actualizeze informațiile furnizate autorităților competente din statul membru de origine. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura o supraveghere eficientă a respectării criteriilor uniforme prevăzute în prezentul regulament, acesta din urmă trebuie să cuprindă norme privind situațiile în care trebuie să se actualizeze informațiile furnizate autorităților competente din statul membru de origine.

| (22) | Pentru a asigura o supraveghere eficientă în ceea ce privește cerințele din prezentul regulament, acesta din urmă trebuie de asemenea să prevadă o procedură de notificare transfrontalieră între autoritățile competente de supraveghere, care este declanșată de înregistrarea administratorului fondului cu capital de risc în statul membru de origine. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura o supraveghere eficientă în ceea ce privește cerințele din prezentul regulament, acesta din urmă trebuie de asemenea să prevadă o procedură de notificare transfrontalieră între autoritățile competente de supraveghere, care este declanșată de înregistrarea administratorului fondului cu capital de risc în statul membru de origine.

| (23) | Pentru a asigura transparența condițiilor de distribuire a fondurilor cu capital de risc în Uniune,
  Autoritatea europeană de supraveghere (
  Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (AEVMP)
  , înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7),
  trebuie să primească sarcina de a menține o bază de date centrală cu
  toți administratorii de fonduri cu capital de risc eligibile și cu
  fondurile cu capital de risc eligibile
  pe care le gestionează și care sunt
  înregistrate în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura transparența condițiilor de distribuire a fondurilor cu capital de risc în Uniune,
  Autoritatea europeană de supraveghere (
  Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (AEVMP)
  , înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (7),
  trebuie să primească sarcina de a menține o bază de date centrală cu
  toți administratorii de fonduri cu capital de risc eligibile și cu
  fondurile cu capital de risc eligibile
  pe care le gestionează și care sunt
  înregistrate în conformitate cu prezentul regulament.

| (23a) | În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă are motive clare și demonstrabile să creadă că un administrator de fond cu capital de risc încalcă prezentul regulament pe teritoriul său, aceasta trebuie să informeze de îndată autoritatea competentă din statul membru de origine, care trebui să ia măsuri corespunzătoare. |
| --- | --- |

(23a)

În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă are motive clare și demonstrabile să creadă că un administrator de fond cu capital de risc încalcă prezentul regulament pe teritoriul său, aceasta trebuie să informeze de îndată autoritatea competentă din statul membru de origine, care trebui să ia măsuri corespunzătoare.

| (23b) | În cazul în care, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă din statul membru de origine sau dacă autoritatea competentă din statul membru de origine nu ia măsuri într-un interval de timp rezonabil sau dacă administratorul fondului cu capital de risc acționează în continuare într-un mod ce contravine clar prezentului regulament, autoritatea competentă din statul membru gazdă poate întreprinde, după ce informează autoritatea competentă din statul membru de origine, orice măsuri necesare pentru a proteja investitorii, având inclusiv posibilitatea de a împiedica administratorul în cauză să efectueze orice alte acțiuni de distribuire a fondurilor sale cu capital de risc pe teritoriul statului membru gazdă. |
| --- | --- |

(23b)

În cazul în care, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă din statul membru de origine sau dacă autoritatea competentă din statul membru de origine nu ia măsuri într-un interval de timp rezonabil sau dacă administratorul fondului cu capital de risc acționează în continuare într-un mod ce contravine clar prezentului regulament, autoritatea competentă din statul membru gazdă poate întreprinde, după ce informează autoritatea competentă din statul membru de origine, orice măsuri necesare pentru a proteja investitorii, având inclusiv posibilitatea de a împiedica administratorul în cauză să efectueze orice alte acțiuni de distribuire a fondurilor sale cu capital de risc pe teritoriul statului membru gazdă.

| (24) | Pentru a asigura o supraveghere eficientă în ceea ce privește criteriile uniforme stabilite în prezentul regulament, acesta din urmă trebuie să cuprindă o listă a competențelor de supraveghere atribuite autorităților competente. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a asigura o supraveghere eficientă în ceea ce privește criteriile uniforme stabilite în prezentul regulament, acesta din urmă trebuie să cuprindă o listă a competențelor de supraveghere atribuite autorităților competente.

| (25) | Pentru ca prezentul regulament să fie pus în aplicare în mod corespunzător, trebuie să cuprindă sancțiuni
  și măsuri administrative
  pentru încălcarea prevederilor cheie din prezentul regulament, mai precis a normelor privind structura portofoliului, a măsurilor de protecție legate de identitatea investitorilor eligibili și a celor privind utilizarea denumirii
  „EuVECA”
  numai de administratorii de fonduri cu capital de risc înregistrați. Regulamentul trebuie să prevadă că încălcarea acestor prevederi cheie duce la interdicția de a mai utiliza denumirea și la excluderea din registru a administratorului fondului cu capital de risc. |
| --- | --- |

(25)

Pentru ca prezentul regulament să fie pus în aplicare în mod corespunzător, trebuie să cuprindă sancțiuni
  și măsuri administrative
  pentru încălcarea prevederilor cheie din prezentul regulament, mai precis a normelor privind structura portofoliului, a măsurilor de protecție legate de identitatea investitorilor eligibili și a celor privind utilizarea denumirii
  „EuVECA”
  numai de administratorii de fonduri cu capital de risc înregistrați. Regulamentul trebuie să prevadă că încălcarea acestor prevederi cheie duce la interdicția de a mai utiliza denumirea și la excluderea din registru a administratorului fondului cu capital de risc.

| (26) | Trebuie să se efectueze schimburi de informații în materie de supraveghere între autoritățile competente din statul membru de origine și cele din statul membru gazdă și AEVMP. |
| --- | --- |

(26)

Trebuie să se efectueze schimburi de informații în materie de supraveghere între autoritățile competente din statul membru de origine și cele din statul membru gazdă și AEVMP.

| (27) | Cooperarea eficientă în materie de reglementare dintre entitățile însărcinate să supravegheze respectarea criteriilor uniforme din prezentul regulament necesită aplicarea unui grad ridicat al păstrării secretului profesional de către toate autoritățile naționale relevante și de către AEVMP. |
| --- | --- |

(27)

Cooperarea eficientă în materie de reglementare dintre entitățile însărcinate să supravegheze respectarea criteriilor uniforme din prezentul regulament necesită aplicarea unui grad ridicat al păstrării secretului profesional de către toate autoritățile naționale relevante și de către AEVMP.

| (28) | Standardele tehnice pentru serviciile financiare trebuie să asigure armonizarea coerentă și calitatea supravegherii la nivelul Uniunii. Ar fi util și oportun să revină AEVMP, în calitate de organism cu înaltă specializare, sarcina de a elabora proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare, pe care să le prezinte Comisiei, atunci când aceste standarde nu presupun alegeri strategice. |
| --- | --- |

(28)

Standardele tehnice pentru serviciile financiare trebuie să asigure armonizarea coerentă și calitatea supravegherii la nivelul Uniunii. Ar fi util și oportun să revină AEVMP, în calitate de organism cu înaltă specializare, sarcina de a elabora proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare, pe care să le prezinte Comisiei, atunci când aceste standarde nu presupun alegeri strategice.

| (29) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare, prin intermediul actelor de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (8). AEVMP ar trebui să fie însărcinată cu elaborarea de standarde tehnice de punere în aplicare pentru formatul ▐
  notificării menționate în prezentul regulament
  . |
| --- | --- |

(29)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare, prin intermediul actelor de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (8). AEVMP ar trebui să fie însărcinată cu elaborarea de standarde tehnice de punere în aplicare pentru formatul ▐
  notificării menționate în prezentul regulament
  .

| (30) | Pentru a preciza cerințele stabilite în prezentul regulament, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru ▐ tipurile de conflicte de interese pe care administratorii de fonduri cu capital de risc trebuie să le evite și măsurile care trebuie luate în acest sens. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  ▐ |
| --- | --- |

(30)

Pentru a preciza cerințele stabilite în prezentul regulament, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru ▐ tipurile de conflicte de interese pe care administratorii de fonduri cu capital de risc trebuie să le evite și măsurile care trebuie luate în acest sens. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
  ▐

| (32) | Cel târziu la patru ani de la data la care prezentul regulament intră în vigoare, prezentul regulament trebuie să fie revizuit pentru a lua în considerare evoluțiile pieței capitalului de risc.
  Revizuirea ar trebui să includă o analiză generală a modului de funcționare a normelor stabilite de prezentul regulament și a experiențelor dobândite în perioada de punere în aplicare a lor.
  Pe baza analizei în cauză, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, dacă este cazul, de
  propuneri
  legislative. |
| --- | --- |

(32)

Cel târziu la patru ani de la data la care prezentul regulament intră în vigoare, prezentul regulament trebuie să fie revizuit pentru a lua în considerare evoluțiile pieței capitalului de risc.
  Revizuirea ar trebui să includă o analiză generală a modului de funcționare a normelor stabilite de prezentul regulament și a experiențelor dobândite în perioada de punere în aplicare a lor.
  Pe baza analizei în cauză, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, dacă este cazul, de
  propuneri
  legislative.

| (32a) | De asemenea, până la 22 iulie 2017, Comisia ar trebui să inițieze o analiză a interacțiunii dintre prezentul regulament și alte norme privind organismele de plasament colectiv și administratorii acestora, în special cele prevăzute de Directiva 2011/61/UE. În special, în cadrul acestei analize ar trebui să se trateze domeniul de aplicare al prezentului regulament, evaluându-se necesitatea extinderii domeniului de aplicare pentru a permite administratorilor de fonduri de investiții alternative mai mari să utilizeze denumirea de „EuVECA”. Pe baza analizei în cauză, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative. |
| --- | --- |

(32a)

De asemenea, până la 22 iulie 2017, Comisia ar trebui să inițieze o analiză a interacțiunii dintre prezentul regulament și alte norme privind organismele de plasament colectiv și administratorii acestora, în special cele prevăzute de Directiva 2011/61/UE. În special, în cadrul acestei analize ar trebui să se trateze domeniul de aplicare al prezentului regulament, evaluându-se necesitatea extinderii domeniului de aplicare pentru a permite administratorilor de fonduri de investiții alternative mai mari să utilizeze denumirea de „EuVECA”. Pe baza analizei în cauză, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative.

| (32b) | În contextul acestei analize, Comisia ar trebui să evalueze eventualele bariere care au împiedicat asimilarea fondurilor de către investitori, inclusiv impactul produs asupra investitorilor instituționali de alte reglementări prudențiale aplicabile acestora. În plus, Comisia ar trebui să acumuleze date pentru a analiza contribuția EuVECA la alte programe ale Uniunii, cum ar fi Orizont 2020, care au ca obiectiv sprijinirea inovării în Uniune. |
| --- | --- |

(32b)

În contextul acestei analize, Comisia ar trebui să evalueze eventualele bariere care au împiedicat asimilarea fondurilor de către investitori, inclusiv impactul produs asupra investitorilor instituționali de alte reglementări prudențiale aplicabile acestora. În plus, Comisia ar trebui să acumuleze date pentru a analiza contribuția EuVECA la alte programe ale Uniunii, cum ar fi Orizont 2020, care au ca obiectiv sprijinirea inovării în Uniune.

| (32c) | Având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor și Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 - O Uniune a inovării”, este important să se asigure eficacitatea sistemelor publice din întreaga Uniune pentru a se sprijini piața capitalului de risc, precum și coordonarea și coerența reciprocă ale diferitelor politici ale Uniunii care au ca obiectiv stimularea inovării, inclusiv politicile din domeniul concurenței și din cel al cercetării. Unul dintre elementele principale ale politicilor Uniunii care vizează inovarea și creșterea sunt tehnologiile ecologice, având în vedere obiectivul Uniunii de a fi unul dintre liderii mondiali în domeniul creșterii inteligente și sustenabile și în cel al eficienței energetice și a utilizări resurselor, inclusiv în ceea ce privește finanțarea destinată IMM-urilor. La revizuirea prezentului regulament, va fi important să se evalueze impactul acestuia asupra progreselor realizate în sensul îndeplinirii acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(32c)

Având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor și Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 - O Uniune a inovării”, este important să se asigure eficacitatea sistemelor publice din întreaga Uniune pentru a se sprijini piața capitalului de risc, precum și coordonarea și coerența reciprocă ale diferitelor politici ale Uniunii care au ca obiectiv stimularea inovării, inclusiv politicile din domeniul concurenței și din cel al cercetării. Unul dintre elementele principale ale politicilor Uniunii care vizează inovarea și creșterea sunt tehnologiile ecologice, având în vedere obiectivul Uniunii de a fi unul dintre liderii mondiali în domeniul creșterii inteligente și sustenabile și în cel al eficienței energetice și a utilizări resurselor, inclusiv în ceea ce privește finanțarea destinată IMM-urilor. La revizuirea prezentului regulament, va fi important să se evalueze impactul acestuia asupra progreselor realizate în sensul îndeplinirii acestui obiectiv.

| (32d) | AEVMP ar trebui să își evalueze necesitățile de personal și de resurse rezultate din preluarea competențelor și atribuțiilor sale în temeiul prezentului regulament și să prezinte un raport Parlamentului European, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

(32d)

AEVMP ar trebui să își evalueze necesitățile de personal și de resurse rezultate din preluarea competențelor și atribuțiilor sale în temeiul prezentului regulament și să prezinte un raport Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

| (32e) | Fondul European de Investiții (FEI) investește, printre altele, în fonduri cu capital de risc din întreaga Uniune. Măsurile incluse în prezentul regulament pentru a permite identificarea cu ușurință a fondurilor cu capital de risc ce au caracteristici comune definite ar trebui să faciliteze identificarea de către FEI a fondurilor cu capital de risc vizate de prezentul regulament ca posibile obiecte de investiție. Prin urmare, FEI ar trebui încurajat să investească în fonduri cu capital de risc europene. |
| --- | --- |

(32e)

Fondul European de Investiții (FEI) investește, printre altele, în fonduri cu capital de risc din întreaga Uniune. Măsurile incluse în prezentul regulament pentru a permite identificarea cu ușurință a fondurilor cu capital de risc ce au caracteristici comune definite ar trebui să faciliteze identificarea de către FEI a fondurilor cu capital de risc vizate de prezentul regulament ca posibile obiecte de investiție. Prin urmare, FEI ar trebui încurajat să investească în fonduri cu capital de risc europene.

| (33) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie (articolul 7) și libertatea de a desfășura o activitate comercială (articolul 16). |
| --- | --- |

(33)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie (articolul 7) și libertatea de a desfășura o activitate comercială (articolul 16).

| (34) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (9) reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (10) reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către AEVMP în scopul prezentului regulament, sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor. |
| --- | --- |

(34)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (9) reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (10) reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către AEVMP în scopul prezentului regulament, sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor.

| (35) | Prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere aplicării, în cazul fondurilor cu capital de risc eligibile, a normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(35)

Prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere aplicării, în cazul fondurilor cu capital de risc eligibile, a normelor privind ajutoarele de stat.

| (36) | Întrucât
  obiectivele prezentului regulament,
  mai exact asigurarea aplicării
  unor cerințe uniforme pentru distribuirea fondurilor cu capital de risc
  eligibile și crearea unui sistem de înregistrare simplu pentru administratorii de fonduri cu capital de risc, luându-se astfel în considerare nevoia de a găsi un echilibru între siguranța și încrederea asociate denumirii „EuVECA”, pe de o parte, și funcționarea eficientă a pieței capitalului de risc și costurile suportate de diversele părți interesate, pe de altă parte,
  nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de statele membre
  și, prin urmare, date fiind scara și efectele sale, pot fi realizate în mod mai eficient la nivelul Uniunii
  , Uniunea poate ▐ să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, stabilit la articolul în cauză, prezentul regulament ▐ nu depășesc ceea ce este necesar pentru realizarea
  obiectivelor menționate
  , |
| --- | --- |

(36)

Întrucât
  obiectivele prezentului regulament,
  mai exact asigurarea aplicării
  unor cerințe uniforme pentru distribuirea fondurilor cu capital de risc
  eligibile și crearea unui sistem de înregistrare simplu pentru administratorii de fonduri cu capital de risc, luându-se astfel în considerare nevoia de a găsi un echilibru între siguranța și încrederea asociate denumirii „EuVECA”, pe de o parte, și funcționarea eficientă a pieței capitalului de risc și costurile suportate de diversele părți interesate, pe de altă parte,
  nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de statele membre
  și, prin urmare, date fiind scara și efectele sale, pot fi realizate în mod mai eficient la nivelul Uniunii
  , Uniunea poate ▐ să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, stabilit la articolul în cauză, prezentul regulament ▐ nu depășesc ceea ce este necesar pentru realizarea
  obiectivelor menționate
  ,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Prezentul regulament prevede cerințe
  și condiții
  uniforme pentru administratorii de organisme de plasament colectiv care doresc să utilizeze denumirea
  „EuVECA” în legătură cu distribuirea
  în Uniune a
  fondurilor cu capital de risc eligibile
  , contribuind astfel la buna funcționare a pieței interne. Regulamentul prevede norme uniforme privind distribuirea în Uniune a fondurilor cu capital de risc eligibile către investitori eligibili, structura portofoliului fondurilor cu capital de risc eligibile, instrumentele și tehnicile de investiții eligibile care trebuie să fie utilizate de fondurile cu capital de risc eligibile, precum și organizarea, conduita și transparența administratorilor de fonduri cu capital de risc care distribuie în Uniune fonduri cu capital de risc eligibile.

Articolul 2

1.   Prezentul regulament se aplică administratorilor de organisme de plasament colectiv, definite la articolul 3 litera (b),
  care administrează active în valoare totală ce nu depășește plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE,
  care sunt stabiliți în Uniune și sunt supuși înregistrării la autoritățile competente din statul membru de origine în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/UE, cu condiția ca administratorii în cauză să administreze portofolii ale unor fonduri cu capital de risc
  eligibile ▐
  .

1a.
     
  Administratorii fondurilor cu capital de risc care sunt înregistrați în temeiul prezentului regulament în conformitate cu articolul 13, ale căror active totale depășesc ulterior plafonul menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2011/61/UE, și care fac așadar obiectul unei autorizări eliberate de autoritățile competente din statul membru de origine în conformitate cu articolul 6 din directiva menționată, pot utiliza în continuare denumirea „EuVECA” în legătură cu distribuirea în Uniune a fondurilor cu capital de risc eligibile, cu condiția să respecte cerințele prevăzute în acea directivă și să respecte în continuare, în toate cazurile, în legătură cu fondurile cu capital de risc eligibile, dispozițiile articolelor 3 și 5 și ale articolului 12 literele (b) și (ga) din prezentul regulament.

1b.
     
  Administratorii de fonduri cu capital de risc înregistrați în conformitate cu prezentul regulament pot, de asemenea, să gestioneze organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), sub rezerva autorizării prevăzute de Directiva 2009/65/CE, cu condiția ca aceștia să fie administratori externi.

▐

Articolul 3

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „fond cu capital de risc eligibil“ înseamnă un organism de plasament colectiv care
  :










  (i) | intenționează să investească
  minimum 70 % din totalul aporturilor sale de capital și al capitalului angajat nevărsat în active care sunt investiții eligibile
  , în conformitate cu un calendar stabilit în normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau în actele sale de constituire
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

„fond cu capital de risc eligibil“ înseamnă un organism de plasament colectiv care
  :

(i)

intenționează să investească
  minimum 70 % din totalul aporturilor sale de capital și al capitalului angajat nevărsat în active care sunt investiții eligibile
  , în conformitate cu un calendar stabilit în normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau în actele sale de constituire
  ;

| (ii) | nu utilizează în niciun caz mai mult de 30 % din totalul aporturilor sale de capital și al capitalului angajat nevărsat pentru a achiziționa active care nu sunt instrumente eligibile; |
| --- | --- |

(ii)

nu utilizează în niciun caz mai mult de 30 % din totalul aporturilor sale de capital și al capitalului angajat nevărsat pentru a achiziționa active care nu sunt instrumente eligibile;

| (iii) | este stabilit pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări terțe, cu condiția ca țara terță în cauză:








  — | să nu aibă măsuri fiscale care presupun lipsa impozitelor sau permit existența impozitelor nominale, sau în care sunt acordate avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a unei prezențe economice semnificative în țara care oferă astfel de avantaje fiscale; |
| --- | --- | --- |

(iii)

este stabilit pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări terțe, cu condiția ca țara terță în cauză:

—

să nu aibă măsuri fiscale care presupun lipsa impozitelor sau permit existența impozitelor nominale, sau în care sunt acordate avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a unei prezențe economice semnificative în țara care oferă astfel de avantaje fiscale;

| — | are mecanisme adecvate de cooperare cu autoritățile competente din țara de origine a administratorului de fonduri cu capital de risc, care presupun că se poate asigura un schimb eficient de informații în sensul articolului 21 din prezentul regulament ce permite autorităților competente să își îndeplinească atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

are mecanisme adecvate de cooperare cu autoritățile competente din țara de origine a administratorului de fonduri cu capital de risc, care presupun că se poate asigura un schimb eficient de informații în sensul articolului 21 din prezentul regulament ce permite autorităților competente să își îndeplinească atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament;

| — | nu este inclusă de către GAFI în categoria de țări și teritorii necooperante; |
| --- | --- |

—

nu este inclusă de către GAFI în categoria de țări și teritorii necooperante;

| — | a semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului de fonduri cu capital de risc și cu fiecare stat membru în care se intenționează distribuirea de unități sau acțiuni ale fondului cu capital de risc eligibil, astfel încât să se asigure respectarea în totalitate de către țara terță a standardelor stabilite la articolul 26 din Modelul OCDE de convenție fiscală privind venitul și capitalul și să se garanteze un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale. |
| --- | --- |

—

a semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului de fonduri cu capital de risc și cu fiecare stat membru în care se intenționează distribuirea de unități sau acțiuni ale fondului cu capital de risc eligibil, astfel încât să se asigure respectarea în totalitate de către țara terță a standardelor stabilite la articolul 26 din Modelul OCDE de convenție fiscală privind venitul și capitalul și să se garanteze un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale.

| (aa) | „costuri relevante” înseamnă toate comisioanele, taxele și cheltuielile care sunt suportate direct sau indirect de către investitori și care sunt convenite între administratorul fondului cu capital de risc eligibil și investitori; |
| --- | --- |

(aa)

„costuri relevante” înseamnă toate comisioanele, taxele și cheltuielile care sunt suportate direct sau indirect de către investitori și care sunt convenite între administratorul fondului cu capital de risc eligibil și investitori;

| (b) | „organism de plasament colectiv” înseamnă
  un organism FIA definit la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE
  ; |
| --- | --- |

(b)

„organism de plasament colectiv” înseamnă
  un organism FIA definit la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE
  ;

| (c) | „investiții eligibile“ înseamnă
  oricare dintre următoarele instrumente:










  (i) | instrumente de capital propriu sau cvasi-capital propriu care






  — | sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă și sunt achiziționate direct de fondul cu capital de risc eligibil de la societatea de portofoliu eligibilă, ▐ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„investiții eligibile“ înseamnă
  oricare dintre următoarele instrumente:

(i)

instrumente de capital propriu sau cvasi-capital propriu care

—

sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă și sunt achiziționate direct de fondul cu capital de risc eligibil de la societatea de portofoliu eligibilă, ▐

| — | sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă în schimbul unui titlu de participare emis de societatea de portofoliu eligibilă sau |
| --- | --- |

—

sunt emise de o societate de portofoliu eligibilă în schimbul unui titlu de participare emis de societatea de portofoliu eligibilă sau

| — | sunt emise de o întreprindere în raport cu care societatea de portofoliu eligibilă este o filială la care întreprinderea deține o participare majoritară și care sunt achiziționate de fondul cu capital de risc eligibil în schimbul unui instrument de capital propriu emis de societatea de portofoliu eligibilă; |
| --- | --- |

—

sunt emise de o întreprindere în raport cu care societatea de portofoliu eligibilă este o filială la care întreprinderea deține o participare majoritară și care sunt achiziționate de fondul cu capital de risc eligibil în schimbul unui instrument de capital propriu emis de societatea de portofoliu eligibilă;

| (ii) | credite garantate sau negarantate acordate de fondul cu capital de risc eligibil unei societăți de portofoliu eligibile în care fondul cu capital de risc eligibil deține deja investiții eligibile, cu condiția ca pentru aceste credite să se folosească cel mult 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat ale fondului cu capital de risc eligibil; |
| --- | --- |

(ii)

credite garantate sau negarantate acordate de fondul cu capital de risc eligibil unei societăți de portofoliu eligibile în care fondul cu capital de risc eligibil deține deja investiții eligibile, cu condiția ca pentru aceste credite să se folosească cel mult 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat ale fondului cu capital de risc eligibil;

| (iii) | acțiuni ale unei societății de portofoliu eligibile achiziționate de la acționarii existenți ai societății respective; |
| --- | --- |

(iii)

acțiuni ale unei societății de portofoliu eligibile achiziționate de la acționarii existenți ai societății respective;

| (iv) | unități sau acțiuni ale unuia sau mai multor fonduri cu capital de risc eligibile, cu condiția ca aceste fonduri cu capital de risc eligibile să nu fi investit, la rândul lor, mai mult de 10 % din totalul aporturilor lor de capital și al capitalului angajat nevărsat în fonduri cu capital de risc eligibile; |
| --- | --- |

(iv)

unități sau acțiuni ale unuia sau mai multor fonduri cu capital de risc eligibile, cu condiția ca aceste fonduri cu capital de risc eligibile să nu fi investit, la rândul lor, mai mult de 10 % din totalul aporturilor lor de capital și al capitalului angajat nevărsat în fonduri cu capital de risc eligibile;

| (d) | „societate de portofoliu eligibilă” înseamnă o întreprindere care
  :










  (i) | la momentul unei investiții efectuate de un fond cu capital de risc
  :








  — | nu este
  admisă spre tranzacționare
  pe o piață reglementată
  sau într-un sistem multilateral de tranzacționare (MTF)
  astfel cum
  sunt definite
  la
  articolul 4 alineatul (1) punctele (14) și (15)
  din Directiva 2004/39/CE, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

„societate de portofoliu eligibilă” înseamnă o întreprindere care
  :

(i)

la momentul unei investiții efectuate de un fond cu capital de risc
  :

—

nu este
  admisă spre tranzacționare
  pe o piață reglementată
  sau într-un sistem multilateral de tranzacționare (MTF)
  astfel cum
  sunt definite
  la
  articolul 4 alineatul (1) punctele (14) și (15)
  din Directiva 2004/39/CE,

| — | are mai puțin de 250 de angajați și |
| --- | --- |

—

are mai puțin de 250 de angajați și

| — | fie are cifra de afaceri anuală de cel mult 50 de milioane EUR, fie are un bilanț anual total de cel mult 43 de milioane EUR
  ; |
| --- | --- |

—

fie are cifra de afaceri anuală de cel mult 50 de milioane EUR, fie are un bilanț anual total de cel mult 43 de milioane EUR
  ;

| (ii) | nu este un organism de plasament colectiv; |
| --- | --- |

(ii)

nu este un organism de plasament colectiv;

| (iii) | nu este niciuna dintre următoarele:








  — | o instituție de credit în sensul articolului 4 punctul 1 din Directiva 2006/48/CE, |
| --- | --- | --- |

(iii)

nu este niciuna dintre următoarele:

—

o instituție de credit în sensul articolului 4 punctul 1 din Directiva 2006/48/CE,

| — | o întreprindere de investiții în sensul articolului 4 alineatul (1) din Directiva 2004/39/CE, |
| --- | --- |

—

o întreprindere de investiții în sensul articolului 4 alineatul (1) din Directiva 2004/39/CE,

| — | o întreprindere de asigurări în sensul articolului 13 alineatul (1) din Directiva 2009/138/CE, |
| --- | --- |

—

o întreprindere de asigurări în sensul articolului 13 alineatul (1) din Directiva 2009/138/CE,

| — | un holding financiar în sensul articolului 4 alineatul (19) din Directiva 2006/48/CE sau |
| --- | --- |

—

un holding financiar în sensul articolului 4 alineatul (19) din Directiva 2006/48/CE sau

| — | un holding financiar cu activitate mixtă în sensul articolului 4 alineatul (20) din Directiva 2006/48/CE; |
| --- | --- |

—

un holding financiar cu activitate mixtă în sensul articolului 4 alineatul (20) din Directiva 2006/48/CE;

| (iv) | este stabilită pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări terțe, cu condiția ca țara terță în cauză:








  — | să nu aibă măsuri fiscale care presupun lipsa impozitelor sau permit existența impozitelor nominale, sau în care sunt acordate avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a unei prezențe economice semnificative în țara care oferă astfel de avantaje fiscale, |
| --- | --- | --- |

(iv)

este stabilită pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări terțe, cu condiția ca țara terță în cauză:

—

să nu aibă măsuri fiscale care presupun lipsa impozitelor sau permit existența impozitelor nominale, sau în care sunt acordate avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a unei prezențe economice semnificative în țara care oferă astfel de avantaje fiscale,

| — | nu este inclusă de către GAFI în categoria de țări și teritorii necooperante, |
| --- | --- |

—

nu este inclusă de către GAFI în categoria de țări și teritorii necooperante,

| — | a semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului fondului cu capital de risc și cu fiecare stat membru în care se intenționează distribuirea de unități sau acțiuni ale fondului cu capital de risc eligibil, astfel încât să se asigure respectarea în totalitate de către țara terță a standardelor stabilite la articolul 26 din Modelul OCDE de convenție fiscală privind venitul și capitalul și să se garanteze un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale; |
| --- | --- |

—

a semnat un acord cu statul membru de origine al administratorului fondului cu capital de risc și cu fiecare stat membru în care se intenționează distribuirea de unități sau acțiuni ale fondului cu capital de risc eligibil, astfel încât să se asigure respectarea în totalitate de către țara terță a standardelor stabilite la articolul 26 din Modelul OCDE de convenție fiscală privind venitul și capitalul și să se garanteze un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale;

| (e) | „capital propriu“ înseamnă participații în capitalurile proprii ale unei întreprinderi, reprezentate prin acțiuni sau
  alte forme
  de participație în capitalul societății de portofoliu eligibile, emise către
  investitorii săi
  ; |
| --- | --- |

(e)

„capital propriu“ înseamnă participații în capitalurile proprii ale unei întreprinderi, reprezentate prin acțiuni sau
  alte forme
  de participație în capitalul societății de portofoliu eligibile, emise către
  investitorii săi
  ;

| (f) | „cvasi-capital propriu“ înseamnă
  orice tip de instrumente de finanțare care reprezintă o combinație de capital propriu și datorii și a căror rentabilitate este asociată profitului sau pierderilor înregistrate de societatea
  de portofoliu
  eligibilă, iar rambursarea instrumentului
  în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată
  nu este garantată în totalitate
  ; |
| --- | --- |

(f)

„cvasi-capital propriu“ înseamnă
  orice tip de instrumente de finanțare care reprezintă o combinație de capital propriu și datorii și a căror rentabilitate este asociată profitului sau pierderilor înregistrate de societatea
  de portofoliu
  eligibilă, iar rambursarea instrumentului
  în caz de neîndeplinire a obligațiilor de plată
  nu este garantată în totalitate
  ;

| (g) | „distribuire“ înseamnă oferirea sau plasarea directă ori indirectă, la inițiativa administratorului fondului cu capital de risc sau în contul său, a unor unități sau acțiuni ale unui fond cu capital de risc pe care îl administrează, către investitori domiciliați sau cu sediul social în Uniune; |
| --- | --- |

(g)

„distribuire“ înseamnă oferirea sau plasarea directă ori indirectă, la inițiativa administratorului fondului cu capital de risc sau în contul său, a unor unități sau acțiuni ale unui fond cu capital de risc pe care îl administrează, către investitori domiciliați sau cu sediul social în Uniune;

| (h) | „capital angajat“ înseamnă orice angajament în temeiul căruia
  un investitor
  este
  obligat, într-o perioadă de timp stabilită de normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau de instrumentele de constituire ale acestuia,
  să achiziționeze o participație la fondul cu capital de risc ori să efectueze aporturi de capital la fondul cu capital de risc; |
| --- | --- |

(h)

„capital angajat“ înseamnă orice angajament în temeiul căruia
  un investitor
  este
  obligat, într-o perioadă de timp stabilită de normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau de instrumentele de constituire ale acestuia,
  să achiziționeze o participație la fondul cu capital de risc ori să efectueze aporturi de capital la fondul cu capital de risc;

| (i) | „administrator de fond cu capital de risc“ înseamnă o persoană juridică a cărei activitate obișnuită constă în administrarea a cel puțin unui fond cu capital de risc eligibil; |
| --- | --- |

(i)

„administrator de fond cu capital de risc“ înseamnă o persoană juridică a cărei activitate obișnuită constă în administrarea a cel puțin unui fond cu capital de risc eligibil;

| (j) | „stat membru de origine“ înseamnă statul membru în care administratorul fondului cu capital de risc este stabilit
  și este înregistrat la autoritățile competente în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/UE
  ; |
| --- | --- |

(j)

„stat membru de origine“ înseamnă statul membru în care administratorul fondului cu capital de risc este stabilit
  și este înregistrat la autoritățile competente în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/UE
  ;

| (k) | „stat membru gazdă“ înseamnă statul membru, altul decât statul membru de origine, în care administratorul fondului cu capital de risc distribuie fonduri cu capital de risc eligibile în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(k)

„stat membru gazdă“ înseamnă statul membru, altul decât statul membru de origine, în care administratorul fondului cu capital de risc distribuie fonduri cu capital de risc eligibile în conformitate cu prezentul regulament;

| (l) | „autoritate competentă” înseamnă autoritatea națională pe care statul membru de origine o desemnează, în temeiul unui act cu putere de lege sau al unei norme administrative, să efectueze înregistrarea administratorilor organismelor de plasament colectiv menționați la articolul 2 alineatul (1)
  ; |
| --- | --- |

(l)

„autoritate competentă” înseamnă autoritatea națională pe care statul membru de origine o desemnează, în temeiul unui act cu putere de lege sau al unei norme administrative, să efectueze înregistrarea administratorilor organismelor de plasament colectiv menționați la articolul 2 alineatul (1)
  ;

| (la) | „OPCVM” înseamnă un organism de plasament colectiv în valori mobiliare autorizat în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/65/CE. |
| --- | --- |

(la)

„OPCVM” înseamnă un organism de plasament colectiv în valori mobiliare autorizat în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/65/CE.

În ceea ce privește primul paragraf litera (i), atunci când forma juridică a fondului cu capital de risc eligibil permite o administrare internă și când organismul de conducere al fondului optează să nu desemneze un administrator extern, fondul cu capital de risc eligibil însuși este înregistrat ca administratorul fondului cu capital de risc. Un fond cu capital de risc eligibil înregistrat ca administrator intern al fondului cu capital de risc nu poate fi înregistrat ca administrator extern de fond cu capital de risc la alte organisme de plasament colectiv.

CAPITOLUL II

CONDIȚII DE UTILIZARE A DENUMIRII
  „EuVECA”

Articolul 4

Administratorii de fonduri cu capital de risc care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul capitol au dreptul de a utiliza denumirea
  „EuVECA”
  în legătură cu distribuirea în Uniune a fondurilor cu capital de risc eligibile.

Articolul 5

1.   Administratorul fondului cu capital de risc se asigură că, atunci când achiziționează active care nu sunt instrumente eligibile, partea din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat utilizată pentru achiziționarea altor active decât investițiile eligibile nu depășește 30 %.
  Cota de 30 % se calculează pe baza sumelor ce pot fi investite după deducerea tuturor costurilor relevante.
  Deținerile de numerar și echivalent de numerar nu sunt luate în considerare la calcularea acestei limite
  , deoarece numerarul și echivalentul de numerar nu trebuie considerate investiții
  .

2.   Administratorul fondului cu capital de risc nu
  este autorizat să aplice
  ▐
  nicio
  metodă la nivelul fondului cu capital de risc eligibil prin care expunerea fondului crește
  peste nivelul capitalului său angajat
  , fie prin împrumuturi de numerar sau de titluri de valoare, prin angajarea în poziții aferente instrumentelor financiare derivate sau prin orice alte mijloace.

2a.
     
  Administratorul fondului cu capital de risc nu poate face împrumuturi, nu poate emite titluri de creanță și nici oferi garanții, la nivelul fondului cu capital de risc eligibil, decât cu condiția ca aceste împrumuturi, titluri de creanță sau garanții să fie acoperite de capital angajat nevărsat.

▐

Articolul 6

1.
     Administratorii de fonduri cu capital de risc distribuie unitățile și acțiunile fondurilor cu capital de risc eligibile exclusiv către investitori care sunt considerați clienți profesioniști în conformitate cu secțiunea I anexa II din Directiva 2004/39/CE sau care pot, la cerere, să fie tratați ca clienți profesioniști în conformitate cu secțiunea II anexa II din Directiva 2004/39/CE, ori către alți investitori în cazul în care:

| (a) | acești alți investitori se angajează să investească o sumă de minimum 100 000 EUR și |
| --- | --- |

(a)

acești alți investitori se angajează să investească o sumă de minimum 100 000 EUR și

| (b) | într-un document distinct de contractul care trebuie încheiat pentru angajamentul de investiție, acești alți investitori declară în scris că au luat la cunoștință riscurile asociate angajamentului sau investiției preconizate. |
| --- | --- |

(b)

într-un document distinct de contractul care trebuie încheiat pentru angajamentul de investiție, acești alți investitori declară în scris că au luat la cunoștință riscurile asociate angajamentului sau investiției preconizate.

▐

2.
     
  Alineatul (1) nu se aplică investițiilor făcute de cadrele executive, de directorii sau de angajații unui administrator de fond cu capital de risc atunci când aceștia investesc în fondul cu capital de risc eligibil pe care îl gestionează.

Articolul 7

În legătură cu fondurile cu capital de risc eligibile pe care le administrează, administratorii de fonduri cu capital de risc:

| (a) | acționează cu
  onestitate
  , competență, grijă
  ,
  diligență
  și corectitudine
  în desfășurarea activităților lor; |
| --- | --- |

(a)

acționează cu
  onestitate
  , competență, grijă
  ,
  diligență
  și corectitudine
  în desfășurarea activităților lor;

| (b) | aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că afectează interesele investitorilor și ale societăților de portofoliu eligibile; |
| --- | --- |

(b)

aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că afectează interesele investitorilor și ale societăților de portofoliu eligibile;

| (c) | își desfășoară activitatea astfel încât să promoveze interesul fondurilor cu capital de risc eligibile pe care le administrează, al persoanelor care investesc în acestea, precum și integritatea pieței; |
| --- | --- |

(c)

își desfășoară activitatea astfel încât să promoveze interesul fondurilor cu capital de risc eligibile pe care le administrează, al persoanelor care investesc în acestea, precum și integritatea pieței;

| (d) | aplică un nivel ridicat de diligență în selectarea și monitorizarea continuă a investițiilor în societăți de portofoliu eligibile; |
| --- | --- |

(d)

aplică un nivel ridicat de diligență în selectarea și monitorizarea continuă a investițiilor în societăți de portofoliu eligibile;

| (e) | posedă cunoștințe adecvate și o înțelegere a societăților de portofoliu eligibile în care investesc
  ; |
| --- | --- |

(e)

posedă cunoștințe adecvate și o înțelegere a societăților de portofoliu eligibile în care investesc
  ;

| (ea) | tratează investitorii în mod corect; |
| --- | --- |

(ea)

tratează investitorii în mod corect;

| (eb) | se asigură că niciun investitor nu beneficiază de tratament preferențial, cu excepția cazului în care acest tratament preferențial este inclus în normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau în actele de constituire ale acestuia. |
| --- | --- |

(eb)

se asigură că niciun investitor nu beneficiază de tratament preferențial, cu excepția cazului în care acest tratament preferențial este inclus în normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau în actele de constituire ale acestuia.

Articolul 7a

1.
     
  În cazul în care un administrator de fond cu capital de risc intenționează să delege anumite funcții unor terți, răspunderea pe care o poartă administratorul în fața fondului cu capital de risc eligibil și a investitorilor acestuia nu este afectată de faptul că administratorul a delegat anumite funcții unui terț, iar administratorul nu deleagă funcții în măsura în care acesta nu mai poate fi considerat, în esență, administratorul fondului cu capital de risc eligibil și în măsura în care acesta devine o entitate de tip „cutie poștală”.

2.
     
  Delegarea de funcții nu trebuie să submineze eficacitatea acțiunilor de supraveghere ale administratorului fondului cu capital de risc și, în special, nu trebuie să împiedice administratorul fondului cu capital de risc să acționeze în interesul suprem al investitorului și nici administrarea fondului cu capital de risc în interesul suprem al investitorilor.

Articolul 8

1.   Administratorii de fonduri cu capital de risc identifică și evită conflictele de interese, iar în cazurile în care acestea nu pot fi evitate, gestionează și monitorizează și, în conformitate cu alineatul (4), declară
  prompt
  acele conflicte de interese, pentru ca interesele fondurilor cu capital de risc eligibile și ale investitorilor lor să nu fie afectate negativ de acele conflicte de interese și pentru a garanta că fondurile cu capital de risc eligibile administrate de ei sunt tratate echitabil.

2.   Administratorul de fonduri cu capital de risc identifică în special acele conflicte de interese care pot apărea între:

| (a) | administratorii de fonduri cu capital de risc, acele persoane care desfășoară efectiv activitatea de administrator al fondului cu capital de risc, angajați sau orice persoane care, în mod direct sau indirect, controlează sau sunt controlate de administratorul fondului cu capital de risc și fondul cu capital de risc eligibil administrat de administratorii de fonduri cu capital de risc sau persoanele care investesc în acele fonduri cu capital de risc eligibile; |
| --- | --- |

(a)

administratorii de fonduri cu capital de risc, acele persoane care desfășoară efectiv activitatea de administrator al fondului cu capital de risc, angajați sau orice persoane care, în mod direct sau indirect, controlează sau sunt controlate de administratorul fondului cu capital de risc și fondul cu capital de risc eligibil administrat de administratorii de fonduri cu capital de risc sau persoanele care investesc în acele fonduri cu capital de risc eligibile;

| (b) | fondul cu capital de risc eligibil sau investitorii în acel fond cu capital de risc eligibil și un alt fond cu capital de risc eligibil administrat de același administrator sau investitorii în acel alt fond cu capital de risc eligibil
  ; |
| --- | --- |

(b)

fondul cu capital de risc eligibil sau investitorii în acel fond cu capital de risc eligibil și un alt fond cu capital de risc eligibil administrat de același administrator sau investitorii în acel alt fond cu capital de risc eligibil
  ;

| (ba) | fondul cu capital de risc eligibil sau investitorii în respectivul fond cu capital de risc eligibil, pe de o parte, și un organism de plasament colectiv sau un OPCVM administrat de același administrator de fond cu capital de risc sau investitorii în organismul de plasament colectiv sau în OPCVM respective, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(ba)

fondul cu capital de risc eligibil sau investitorii în respectivul fond cu capital de risc eligibil, pe de o parte, și un organism de plasament colectiv sau un OPCVM administrat de același administrator de fond cu capital de risc sau investitorii în organismul de plasament colectiv sau în OPCVM respective, pe de altă parte.

3.   Administratorii de fonduri cu capital de risc mențin și pun în aplicare proceduri organizatorice și administrative eficiente în scopul respectării cerințelor prevăzute la alineatele (1) și (2).

4.   Se recurge la declararea conflictelor de interese astfel cum se menționează la alineatul (1) în cazul în care procedurile organizatorice aplicate de administratorul fondului cu capital de risc pentru a identifica, preveni, gestiona și monitoriza conflictele de interese nu sunt suficiente pentru a garanta în mod rezonabil că va fi evitat riscul de a prejudicia interesele investitorilor. Înainte de a acționa în contul lor, administratorii de fonduri cu capital de risc trebuie să le indice în mod clar investitorilor natura generală sau sursele conflictelor de interese.

5.   Comisia trebuie să fie abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23, în care să specifice:

| (a) | tipurile de conflicte de interese menționate la alineatul (2) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

tipurile de conflicte de interese menționate la alineatul (2) din prezentul articol;

| (b) | măsurile care trebuie luate de administratorii de fonduri cu capital de risc în ceea ce privește structurile și procedurile organizatorice și administrative pentru identificarea, prevenirea, gestionarea, monitorizarea și declararea conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(b)

măsurile care trebuie luate de administratorii de fonduri cu capital de risc în ceea ce privește structurile și procedurile organizatorice și administrative pentru identificarea, prevenirea, gestionarea, monitorizarea și declararea conflictelor de interese.

Articolul 9

În orice moment, administratorii de fonduri cu capital de risc trebuie să dețină fonduri proprii suficiente și utilizează resurse tehnice și umane corespunzătoare pentru a asigura administrarea adecvată a fondurilor cu capital de risc eligibile.

Administratorii fondurilor cu capital de risc eligibile au obligația să fie în măsură, în orice moment, să demonstreze că au suficiente fonduri proprii pentru a menține continuitatea operațională și să prezinte motivele pentru care consideră că fondurile sunt suficiente, așa cum se precizează la articolul 12.

Articolul 10

Normele privind evaluarea activelor trebuie să fie stipulate în
  normele privind fondul cu capital de risc eligibil sau în
  documentele constitutive ale
  acestuia și trebuie să asigure un proces de evaluare solid și transparent
  .

Procedurile de evaluare utilizate asigură evaluarea corespunzătoare a activelor și calcularea valorii activelor cel puțin o dată pe an.

Articolul 11

1.   În termen de 6 luni de la încheierea exercițiului financiar, administratorul fondului cu capital de risc trebuie să pună la dispoziția autorității competente din statul membru de origine un raport anual pentru fiecare fond cu capital de risc eligibil administrat. Raportul trebuie să descrie structura portofoliului fondului cu capital de risc eligibil și activitățile desfășurate în anul precedent.
  Acesta conține, de asemenea, prezentarea profiturilor realizate de fondurile cu capital de risc eligibile până la sfârșitul duratei sale de viață și, dacă este cazul, prezentarea profiturilor distribuite pe parcursul duratei sale de viață.
  Raportul trebuie să cuprindă situațiile financiare auditate ale fondului cu capital de risc eligibil.
  Auditul confirmă că numerarul și activele sunt deținute în numele fondului și că administratorul fondului cu capital de risc a întocmit și a păstrat registre și controale adecvate în ceea ce privește utilizarea unui eventual mandat sau control asupra numerarului și activelor fondului cu capital de risc eligibil și ale investitorilor săi. Auditul se efectuează de cel puțin o dată pe an.
  Raportul
  anual
  trebuie să fie elaborat în conformitate cu standardele de raportare în vigoare și cu termenii conveniți între administratorul fondului cu capital de risc și investitori. Administratorul fondului cu capital de risc trebuie să pună raportul la dispoziția investitorilor, la cerere. Administratorii de fonduri cu capital de risc și investitorii pot conveni
  să își furnizeze reciproc
  informații suplimentare.

2.   În cazul în care administratorul fondului cu capital de risc este obligat să publice un raport financiar anual privind fondul cu capital de risc eligibil, în conformitate cu Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (11), informațiile menționate la alineatul (1) pot fi furnizate separat sau ca secțiune suplimentară la raportul financiar anual.

Articolul 12

1.   Înainte de a decide asupra unor investiții, administratorii de fonduri cu capital de risc trebuie să informeze investitorii
  într-un mod clar și ușor de înțeles, în legătură cu fondurile cu capital de risc eligibile pe care le administrează,
  cu privire la următoarele elemente:

| (a) | identitatea administratorului fondului cu capital de risc și a oricăror alți furnizori de servicii la care administratorul fondului cu capital de risc a apelat în legătură cu activitatea de administrare a fondurilor cu capital de risc eligibile, precum și o descriere a sarcinilor lor; |
| --- | --- |

(a)

identitatea administratorului fondului cu capital de risc și a oricăror alți furnizori de servicii la care administratorul fondului cu capital de risc a apelat în legătură cu activitatea de administrare a fondurilor cu capital de risc eligibile, precum și o descriere a sarcinilor lor;

| (aa) | cuantumul fondurilor proprii aflate la dispoziția administratorului fondului cu capital de risc, precum și o declarație detaliată referitoare la motivele pentru care administratorul fondului cu capital de risc consideră că respectivele fonduri proprii sunt suficiente pentru menținerea resurselor umane și tehnice corespunzătoare necesare pentru gestionarea adecvată a fondurilor sale cu capital de risc eligibile; |
| --- | --- |

(aa)

cuantumul fondurilor proprii aflate la dispoziția administratorului fondului cu capital de risc, precum și o declarație detaliată referitoare la motivele pentru care administratorul fondului cu capital de risc consideră că respectivele fonduri proprii sunt suficiente pentru menținerea resurselor umane și tehnice corespunzătoare necesare pentru gestionarea adecvată a fondurilor sale cu capital de risc eligibile;

| (b) | o descriere a strategiei și a obiectivelor de investiții ale fondului cu capital de risc eligibil, inclusiv
  :










  (i) | tipurile
  de societăți de portofoliu eligibile
  în care intenționează să investească; |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere a strategiei și a obiectivelor de investiții ale fondului cu capital de risc eligibil, inclusiv
  :

(i)

tipurile
  de societăți de portofoliu eligibile
  în care intenționează să investească;

| (ii) | eventuale alte fonduri
  cu capital de risc
  eligibile în care intenționează să investească; |
| --- | --- |

(ii)

eventuale alte fonduri
  cu capital de risc
  eligibile în care intenționează să investească;

| (iii) | tipurile de societăți de portofoliu eligibile în care intenționează să investească alte fonduri cu capital de risc eligibile menționate la punctul (ii); |
| --- | --- |

(iii)

tipurile de societăți de portofoliu eligibile în care intenționează să investească alte fonduri cu capital de risc eligibile menționate la punctul (ii);

| (iv) | investițiile neeligibile pe care intenționează să le efectueze; |
| --- | --- |

(iv)

investițiile neeligibile pe care intenționează să le efectueze;

| (v) | tehnicile pe care
  intenționează să
  le
  folosească
  și |
| --- | --- |

(v)

tehnicile pe care
  intenționează să
  le
  folosească
  și

| (vi) | eventuale restricții de investiții aplicabile; |
| --- | --- |

(vi)

eventuale restricții de investiții aplicabile;

| (c) | o descriere a profilului de risc al fondului cu capital de risc eligibil și a oricăror riscuri asociate activelor în care fondul poate investi sau tehnicilor de investiții care pot fi utilizate; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a profilului de risc al fondului cu capital de risc eligibil și a oricăror riscuri asociate activelor în care fondul poate investi sau tehnicilor de investiții care pot fi utilizate;

| (d) | o descriere a procedurii de evaluare a fondului cu capital de risc eligibil și a metodologiei de evaluare a activelor, inclusiv metodele utilizate pentru evaluarea societăților de portofoliu eligibile; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a procedurii de evaluare a fondului cu capital de risc eligibil și a metodologiei de evaluare a activelor, inclusiv metodele utilizate pentru evaluarea societăților de portofoliu eligibile;

| (e) | o descriere a metodei de calcul al remunerației administratorului fondului cu capital de risc; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a metodei de calcul al remunerației administratorului fondului cu capital de risc;

| (f) | o descriere a tuturor
  costurilor relevante
  și
  a valorilor
  maxime ale acestora; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a tuturor
  costurilor relevante
  și
  a valorilor
  maxime ale acestora;

| (g) | unde există, istoricul performanțelor fondului cu capital de risc eligibil; |
| --- | --- |

(g)

unde există, istoricul performanțelor fondului cu capital de risc eligibil;

| (ga) | serviciile de sprijin pentru întreprinderi și alte activități de asistență oferite de administratorul fondului cu capital de risc eligibil sau organizate de acesta prin intermediul unor terți pentru a facilita dezvoltarea, creșterea sau, în alte privințe, operațiunile curente ale societăților de portofoliu eligibile în care fondul cu capital de risc eligibil investește ori, în cazul în care aceste servicii sau activități nu sunt furnizate, o explicație în acest sens; |
| --- | --- |

(ga)

serviciile de sprijin pentru întreprinderi și alte activități de asistență oferite de administratorul fondului cu capital de risc eligibil sau organizate de acesta prin intermediul unor terți pentru a facilita dezvoltarea, creșterea sau, în alte privințe, operațiunile curente ale societăților de portofoliu eligibile în care fondul cu capital de risc eligibil investește ori, în cazul în care aceste servicii sau activități nu sunt furnizate, o explicație în acest sens;

| (h) | o descriere a procedurilor prin care fondul cu capital de risc eligibil își poate schimba strategia de investiții sau politica de investiții ori ambele. |
| --- | --- |

(h)

o descriere a procedurilor prin care fondul cu capital de risc eligibil își poate schimba strategia de investiții sau politica de investiții ori ambele.

1a.
     
  Toate informațiile menționate la alineatul (1) sunt corecte, clare și nu induc în eroare. Informațiile sunt actualizate și revizuite în mod regulat, după caz.

2.   În cazul în care fondul cu capital de risc eligibil este obligat să publice un prospect în legătură cu fondul cu capital de risc eligibil, în conformitate cu Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare (12) ori în conformitate cu legislația națională, informațiile prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol pot fi furnizate separat sau ca secțiune a prospectului.

CAPITOLUL III

SUPRAVEGHERE, COOPERARE ADMINISTRATIVĂ

Articolul 13

1.   Administratorii de fonduri cu capital de risc care intenționează să utilizeze denumirea
  „EuVECA”
  pentru distribuirea fondurilor lor cu capital de risc eligibile trebuie să informeze autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la intenția lor și să furnizeze următoarele informații:

| (a) | identitatea persoanelor care administrează efectiv fondurile cu capital de risc eligibile; |
| --- | --- |

(a)

identitatea persoanelor care administrează efectiv fondurile cu capital de risc eligibile;

| (b) | identitatea fondurilor cu capital de risc eligibile ale căror unități sau acțiuni trebuie să fie distribuite și strategiile lor de investiții; |
| --- | --- |

(b)

identitatea fondurilor cu capital de risc eligibile ale căror unități sau acțiuni trebuie să fie distribuite și strategiile lor de investiții;

| (c) | informații cu privire la măsurile luate în vederea respectării cerințelor prevăzute la capitolul II; |
| --- | --- |

(c)

informații cu privire la măsurile luate în vederea respectării cerințelor prevăzute la capitolul II;

| (d) | o listă a statelor membre în care administratorul fondului cu capital de risc intenționează să distribuie fiecare fond cu capital de risc eligibil
  ; |
| --- | --- |

(d)

o listă a statelor membre în care administratorul fondului cu capital de risc intenționează să distribuie fiecare fond cu capital de risc eligibil
  ;

| (da) | o listă a statelor membre și a țărilor terțe în care administratorul de fonduri cu capital de risc a înființat sau intenționează să înființeze fonduri cu capital de risc eligibile
  . |
| --- | --- |

(da)

o listă a statelor membre și a țărilor terțe în care administratorul de fonduri cu capital de risc a înființat sau intenționează să înființeze fonduri cu capital de risc eligibile
  .

2.   Autoritatea competentă din statul membru de origine înregistrează administratorul de fonduri cu capital de risc numai în cazul în care consideră că
  sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (-a) | persoanele care administrează efectiv fondul cu capital de risc eligibil se bucură de o reputație suficient de bună și au o experiență suficientă inclusiv în ceea ce privește strategiile de investiții urmate de administratorul fondului cu capital de risc eligibil; |
| --- | --- |

(-a)

persoanele care administrează efectiv fondul cu capital de risc eligibil se bucură de o reputație suficient de bună și au o experiență suficientă inclusiv în ceea ce privește strategiile de investiții urmate de administratorul fondului cu capital de risc eligibil;

| (a) | informațiile cerute la alineatul (1) sunt complete
  ; |
| --- | --- |

(a)

informațiile cerute la alineatul (1) sunt complete
  ;

| (b) | procedurile notificate conform alineatului (1) litera (c) sunt adecvate pentru a asigura respectarea cerințelor de la capitolul II
  ; |
| --- | --- |

(b)

procedurile notificate conform alineatului (1) litera (c) sunt adecvate pentru a asigura respectarea cerințelor de la capitolul II
  ;

| (ba) | lista notificată în conformitate cu alineatul (1) litera (e) demonstrează că toate fondurile cu capital de risc eligibile sunt înființate în conformitate cu articolul 3 litera (a) punctul (iii) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(ba)

lista notificată în conformitate cu alineatul (1) litera (e) demonstrează că toate fondurile cu capital de risc eligibile sunt înființate în conformitate cu articolul 3 litera (a) punctul (iii) din prezentul regulament.

3.   Înregistrarea este valabilă pe întreg teritoriul Uniunii și le permite administratorilor de fonduri cu capital de risc să distribuie fonduri cu capital de risc eligibile sub denumirea
  „EuVECA”
  în tot spațiul Uniunii.

Articolul 14

Administratorul de fonduri cu capital de risc informează autoritatea competentă din statul membru de origine în care administratorul de fonduri cu capital de risc intenționează să distribuie:

| (a) | un nou fond cu capital de risc eligibil; |
| --- | --- |

(a)

un nou fond cu capital de risc eligibil;

| (b) | un fond cu capital de risc eligibil existent într-un stat membru care nu figurează pe lista menționată la articolul 13 alineatul (1) litera (d). |
| --- | --- |

(b)

un fond cu capital de risc eligibil existent într-un stat membru care nu figurează pe lista menționată la articolul 13 alineatul (1) litera (d).

Articolul 15

1.   Imediat
  după înregistrarea unui administrator de fonduri
  cu capital de risc,
  adăugarea unui nou fond cu capital de risc eligibil, adăugarea unui nou domiciliu pentru înființarea unui fond cu capital de risc eligibil sau după adăugarea unui nou stat membru în care administratorul de fonduri cu capital de risc intenționează să distribuie fonduri cu capital de risc eligibile,
  autoritatea competentă din statul membru de origine notifică acest lucru statelor membre indicate conform articolului 13 alineatul (1) litera (d) și AEVMP.

2.   Statele membre gazdă, menționate în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) litera (d), nu impun administratorului fondului cu capital de risc înregistrat în conformitate cu articolul 13 nicio cerință sau procedură administrativă în ceea ce privește distribuirea fondurilor sale cu capital de risc eligibile și nici nu cer avizarea distribuției înainte ca această activitate să fie inițiată.

3.   Pentru a asigura punerea în aplicare în mod uniform a prezentului articol, AEVMP elaborează un proiect de standarde tehnice de punere în aplicare pentru a stabili forma notificării.

4.   AEVMP înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare până la ... (13).

5.   Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la alineatul (3) din prezentul articol, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 16

AEVMP menține o bază de date centrală la care publicul are acces pe internet și care cuprinde toți administratorii de fonduri cu capital de risc înregistrați în Uniune în temeiul prezentului regulament
  , precum și toate fondurile cu capital de risc eligibile pe care aceștia le distribuie și țările în care acestea sunt distribuite
  .

Articolul 17

1.
     Autoritatea competentă din statul membru de origine supraveghează respectarea cerințelor stabilite în prezentul regulament.

1a.
     
  În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă are motive clare și demonstrabile să creadă că un administrator de fonduri cu capital de risc încalcă prezentul regulament pe teritoriul său, aceasta informează de îndată autoritatea competentă din statul membru de origine, care ia măsuri corespunzătoare.

1b.
     
  În cazul în care, în pofida măsurilor luate de autoritatea competentă din statul membru de origine sau dacă autoritatea competentă din statul membru de origine nu ia măsuri într-un interval de timp rezonabil sau dacă administratorul fondului cu capital de risc acționează în continuare într-un mod ce contravine clar prezentului regulament, autoritatea competentă din statul membru gazdă poate întreprinde, ca urmare, după ce informează autoritatea competentă din statul membru de origine, orice măsuri necesare pentru a proteja investitorii, având inclusiv posibilitatea de a împiedica administratorul în cauză să efectueze orice alte acțiuni de distribuire a fondurilor sale cu capital de risc pe teritoriul statului membru gazdă.

Articolul 18

În conformitate cu legislația națională, autoritățile competente dispun de toate competențele de supraveghere și de investigație necesare pentru a-și exercita funcțiile. Autoritățile dispun, în special, de competența de:

| (a) | a solicita accesul la orice document în orice formă și de a primi sau a efectua o copie a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

a solicita accesul la orice document în orice formă și de a primi sau a efectua o copie a acestuia;

| (b) | a solicita administratorului fondului cu capital de risc să furnizeze informații fără întârziere; |
| --- | --- |

(b)

a solicita administratorului fondului cu capital de risc să furnizeze informații fără întârziere;

| (c) | a solicita informații de la orice persoană care are legătură cu activitățile administratorului fondului cu capital de risc sau cu fondul cu capital de risc eligibil; |
| --- | --- |

(c)

a solicita informații de la orice persoană care are legătură cu activitățile administratorului fondului cu capital de risc sau cu fondul cu capital de risc eligibil;

| (d) | a efectua inspecții la fața locului cu sau fără o notificare prealabilă; |
| --- | --- |

(d)

a efectua inspecții la fața locului cu sau fără o notificare prealabilă;

| (da) | a lua măsuri corespunzătoare pentru a asigura respectarea în continuare a cerințelor prezentului regulament de către un administrator de fonduri cu capital de risc; |
| --- | --- |

(da)

a lua măsuri corespunzătoare pentru a asigura respectarea în continuare a cerințelor prezentului regulament de către un administrator de fonduri cu capital de risc;

| (e) | a emite un ordin pentru a se asigura că administratorul fondului cu capital de risc respectă cerințele prezentului regulament și nu mai repetă un comportament care poate fi considerat o încălcare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(e)

a emite un ordin pentru a se asigura că administratorul fondului cu capital de risc respectă cerințele prezentului regulament și nu mai repetă un comportament care poate fi considerat o încălcare a prezentului regulament.

Articolul 19

1.   Statele membre adoptă normele privind
  sancțiunile și
  măsurile ▐ administrative care se aplică pentru încălcări ale prevederilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că aceste măsuri și sancțiuni sunt puse în aplicare.
  Sancțiunile și
  măsurile ▐ prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive.

2.   Până la ... (14), statele membre transmit Comisiei și AEVMP normele menționate la alineatul (1). Statele membre înștiințează fără întârziere Comisia și AEVMP dacă există orice modificare ulterioară la acestea.

Articolul 20

1.   Autoritatea competentă din statul membru de origine ia măsurile necesare menționate la alineatul (2)
  , respectând totodată principiul proporționalității,
  în cazul în care un administrator de fonduri cu capital de risc:

| (a) | nu respectă cerințele care se aplică structurii portofoliului, încălcând astfel articolul 5; |
| --- | --- |

(a)

nu respectă cerințele care se aplică structurii portofoliului, încălcând astfel articolul 5;

| (b) | distribuie
  unitățile și acțiunile unui
  fond cu capital de risc eligibil investitorilor
  neeligibili
  , încălcând astfel articolul 6; |
| --- | --- |

(b)

distribuie
  unitățile și acțiunile unui
  fond cu capital de risc eligibil investitorilor
  neeligibili
  , încălcând astfel articolul 6;

| (c) | utilizează denumirea de „EuVECA” fără a fi
  înregistrat la autoritatea competentă din statul membru de origine
  în conformitate cu
  articolul 13
  ; |
| --- | --- |

(c)

utilizează denumirea de „EuVECA” fără a fi
  înregistrat la autoritatea competentă din statul membru de origine
  în conformitate cu
  articolul 13
  ;

| (ca) | utilizează denumirea de „EuVECA” pentru distribuirea de fonduri care nu au fost înființate în conformitate cu articolul 3 litera (a) punctul (iii) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(ca)

utilizează denumirea de „EuVECA” pentru distribuirea de fonduri care nu au fost înființate în conformitate cu articolul 3 litera (a) punctul (iii) din prezentul regulament;

| (cb) | a fost înregistrat pe baza unor declarații false sau prin orice alte mijloace care contravin normelor, încălcând astfel articolul 13; |
| --- | --- |

(cb)

a fost înregistrat pe baza unor declarații false sau prin orice alte mijloace care contravin normelor, încălcând astfel articolul 13;

| (cc) | nu acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și corectitudine în desfășurarea activităților lor, încălcând astfel articolul 7 litera (a); |
| --- | --- |

(cc)

nu acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și corectitudine în desfășurarea activităților lor, încălcând astfel articolul 7 litera (a);

| (cd) | nu aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase, încălcând astfel articolul 7 litera (b); |
| --- | --- |

(cd)

nu aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase, încălcând astfel articolul 7 litera (b);

| (ce) | încalcă repetat cerințele de la articolul 11 referitoare la raportul anual; |
| --- | --- |

(ce)

încalcă repetat cerințele de la articolul 11 referitoare la raportul anual;

| (cf) | își încalcă repetat obligația de a informa investitorii în conformitate cu articolul 12
  . |
| --- | --- |

(cf)

își încalcă repetat obligația de a informa investitorii în conformitate cu articolul 12
  .

2.   În cazurile menționate la alineatul (1), autoritatea competentă din statul membru de origine ia măsurile următoare, după caz:

| (-a) | ia măsuri prin care să asigure respectarea de către un administrator de fonduri cu capital de risc a dispozițiilor de la articolul 3 litera (a) punctul (iii), articolele 5 și 6, articolul 7 literele (a) și (b) și articolele 11, 12 și 13 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(-a)

ia măsuri prin care să asigure respectarea de către un administrator de fonduri cu capital de risc a dispozițiilor de la articolul 3 litera (a) punctul (iii), articolele 5 și 6, articolul 7 literele (a) și (b) și articolele 11, 12 și 13 din prezentul regulament;

| (a) | interzice utilizarea denumirii
  „EuVECA” și
  elimină din registru administratorul de fonduri cu capital de risc. |
| --- | --- |

(a)

interzice utilizarea denumirii
  „EuVECA” și
  elimină din registru administratorul de fonduri cu capital de risc.

3.   Autoritatea competentă din statul membru de origine informează
  fără întârziere
  autoritățile competente din statul membru gazdă, indicate în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) litera (d)
  , precum și AEVMP
  cu privire la eliminarea administratorului de fonduri cu capital de risc din registrul menționat la
  alineatul (2) litera (a)
  din prezentul articol.

4.   Dreptul de a distribui în Uniune unul sau mai multe fonduri cu capital de risc sub denumirea
  „EuVECA”
  expiră, cu efect imediat, la data deciziei autorității competente menționate la
  alineatul 2 litera (a)
  .

Articolul 21

1.   Autoritățile competente și AEVMP cooperează ▐
  în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010
  pentru a-și îndeplini sarcinile stabilite de prezentul regulament.

2.   
  Autoritățile competente și AEVMP
  își transmit
  , în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010,
  toate informațiile și documentele necesare pentru
  a-și îndeplini sarcinile respective stabilite de prezentul regulament, în special pentru
  a identifica și remedia cazurile de nerespectare a prezentului regulament.

Articolul 22

1.   Toate persoanele care exercită sau au exercitat activități pentru autoritățile competente sau pentru AEVMP, precum și auditorii și experții instruiți de autoritățile competente se supun obligației de a păstra secretul profesional. Aceste persoane nu pot divulga nicio informație confidențială la care au avut acces în timpul îndeplinirii sarcinilor lor niciunei persoane sau autorități, decât într-o formă rezumativă sau prescurtată, astfel încât administratorii de fonduri cu capital de risc și fondurile cu capital de risc eligibile să nu poată fi identificate individual, fără a aduce atingere cazurilor reglementate de dreptul penal și procedurilor din prezentul regulament.

2.   Nu sunt împiedicate schimburile de informații între autoritățile competente din statele membre și între autoritățile competente și AEVMP în conformitate cu prezentul regulament sau alte acte legislative ale Uniunii aplicabile administratorilor de fonduri cu capital de risc și fondurilor cu capital de risc eligibile.

3.   Atunci când autoritățile competente și AEVMP primesc informații confidențiale în conformitate cu alineatul (2), acestea le pot utiliza numai pentru a-și îndeplini sarcinile și în cadrul procedurilor administrative și judiciare.

Articolul 22a

Soluționarea diferendelor

În cazul unor dezacorduri apărute între autoritățile competente ale statelor membre în ceea ce privește o evaluare, o acțiune sau o omisiune comisă de o autoritate competentă într-un domeniu în care prezentul regulament impune cooperarea sau coordonarea între autoritățile competente din mai multe state membre, autoritățile competente pot sesiza AEVMP, care poate acționa în temeiul competențelor conferite ei prin articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, în măsura în care diferendul nu este legat de articolul 3 litera (a) punctul (iii) sau de articolul 3 litera (d) punctul (iv) din prezentul regulament.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 23

1.   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate sub rezerva condițiilor stabilite în prezentul articol.

2.   Delegarea de competențe menționată la ▐ articolul 8 alineatul (5) se conferă Comisiei pe o perioadă de patru ani de la ... (15). Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

3.   Delegarea de competențe menționată la ▐ articolul 8 alineatul (5) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

5.   Un act delegat adoptat în temeiul ▐ articolul 8 alineatul (5) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de
  trei luni
  de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu
  trei luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 24

1.   Comisia revizuiește prezentul regulament cel târziu la patru ani de la data aplicării acestuia. Revizuirea include o analiză generală a modului de funcționare a normelor stabilite de prezentul regulament și a experiențelor dobândite în perioada de punere în aplicare a lor, inclusiv:

| (a) | în ce măsură a fost utilizată denumirea
  „EuVECA”
  de administratori de fonduri cu capital de risc din diferite state membre și dacă a fost utilizată la nivel național sau transfrontalier; |
| --- | --- |

(a)

în ce măsură a fost utilizată denumirea
  „EuVECA”
  de administratori de fonduri cu capital de risc din diferite state membre și dacă a fost utilizată la nivel național sau transfrontalier;

| (aa) | amplasarea geografică a fondurilor cu capital de risc eligibile și dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru a garanta faptul că fondurile cu capital de risc eligibile sunt înființate în conformitate cu articolul 3 litera (a) punctul (iii); |
| --- | --- |

(aa)

amplasarea geografică a fondurilor cu capital de risc eligibile și dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru a garanta faptul că fondurile cu capital de risc eligibile sunt înființate în conformitate cu articolul 3 litera (a) punctul (iii);

| (ab) | distribuția geografică și sectorială a investițiilor făcute de fondurile europene cu capital de risc; |
| --- | --- |

(ab)

distribuția geografică și sectorială a investițiilor făcute de fondurile europene cu capital de risc;

| (ac) | utilizarea de către administratorii de fonduri cu capital de risc a diferitelor tipuri de investiții eligibile și, mai ales, dacă este necesar ca investițiile eligibile menționate în prezentul regulament să fie adaptate; |
| --- | --- |

(ac)

utilizarea de către administratorii de fonduri cu capital de risc a diferitelor tipuri de investiții eligibile și, mai ales, dacă este necesar ca investițiile eligibile menționate în prezentul regulament să fie adaptate;

| (b) | posibilitatea de a extinde distribuirea de fonduri europene cu capital de risc la investitorii cu amănuntul; |
| --- | --- |

(b)

posibilitatea de a extinde distribuirea de fonduri europene cu capital de risc la investitorii cu amănuntul;

| (ba) | oportunitatea completării prezentului regulament cu un regim pentru depozitari; |
| --- | --- |

(ba)

oportunitatea completării prezentului regulament cu un regim pentru depozitari;

| (bb) | adecvarea obligațiilor de informare prevăzute la articolul 12, în special dacă sunt suficiente pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiție în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

(bb)

adecvarea obligațiilor de informare prevăzute la articolul 12, în special dacă sunt suficiente pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiție în cunoștință de cauză;

| (bc) | eficacitatea, proporționalitatea și aplicarea sancțiunilor și a măsurilor administrative prevăzute de statele membre în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(bc)

eficacitatea, proporționalitatea și aplicarea sancțiunilor și a măsurilor administrative prevăzute de statele membre în conformitate cu prezentul regulament;

| (bd) | impactul prezentului regulament asupra pieței capitalului de risc; |
| --- | --- |

(bd)

impactul prezentului regulament asupra pieței capitalului de risc;

| (be) | o evaluare a eventualelor bariere care au împiedicat asimilarea fondurilor de către investitori, inclusiv impactul produs asupra investitorilor instituționali de alte acte legislative de la nivelul Uniunii cu caracter prudențial. |
| --- | --- |

(be)

o evaluare a eventualelor bariere care au împiedicat asimilarea fondurilor de către investitori, inclusiv impactul produs asupra investitorilor instituționali de alte acte legislative de la nivelul Uniunii cu caracter prudențial.

2.   
  În urma revizuirii menționate la alineatul (1) și
  după consultarea AEVMP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Articolul 24a

1.
     
  Până la 22 iulie 2017, Comisia inițiază o analiză a interacțiunii dintre prezentul regulament și alte norme privind organismele de plasament colectiv și administratorii acestora, în special cele prevăzute de Directiva 2011/61/UE. Analiza tratează domeniul de aplicare al prezentului regulament. În cadrul analizei se colectează date în vederea evaluării faptului dacă este necesar să se extindă domeniul de aplicare pentru a permite administratorilor care gestionează fonduri cu capital de risc ale căror active totale depășesc plafonul prevăzut la articolul 2 alineatul (1) să devină administratori de fonduri cu capital de risc în conformitate cu prezentul regulament.

2.
     
  În urma revizuirii menționate la alineatul (1) și după consultarea AEVMP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Articolul 25

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Regulamentul se aplică de la 22 iulie 2013, cu excepția ▐ articolului 8 alineatul (5), care se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 175, 19.6.2012, p. 11.

1

(2)  JO C 191, 29.6.2012, p. 72.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din ....

3

(4)  JO L 302, 17.11.2009, p. 32.

4

(5)  JO L 174, 1.7.2011, p. 1.

5

(6)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

6

(7)  

  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

7

JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

(8)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

8

(9)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

9

(10)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

10

(11)  JO L 390, 31.12.2004, p. 38.

11

(12)  JO L 345, 31.12.2003, p. 64.

12

(13)  
  Nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

13

Nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(14)  24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

14

(15)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

15

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/304 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/304

---

Joi, 13 septembrie 2012Aplicarea clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane din Acordul comercial între UE și Republica Columbia și Republica Peru ***I

P7_TA(2012)0347

Amendamente adoptate de Parlamentul European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane din Acordul comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD)) (1)

2013/C 353 E/51

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 3a (nou) |
| | (3a) | Este necesară instituirea unor instrumente de salvgardare adecvate pentru a evita aducerea de prejudicii grave culturilor europene de banane, sector cu o pondere foarte importantă în producția agricolă finală a mai multor regiuni ultraperiferice. Cultura bananelor este un sector de producție deosebit de sensibil, având în vedere capacitatea redusă de diversificare a acestor regiuni ca urmare a caracteristicilor lor naturale. Prin urmare, este indispensabilă crearea unor mecanisme eficiente pentru gestionarea importurilor preferențiale provenite din țări terțe pentru a garanta menținerea producției de banane europene în condiții optime, acesta fiind un sector esențial pentru ocuparea forței de muncă, în special în regiunile ultraperiferice. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

(3a)

Este necesară instituirea unor instrumente de salvgardare adecvate pentru a evita aducerea de prejudicii grave culturilor europene de banane, sector cu o pondere foarte importantă în producția agricolă finală a mai multor regiuni ultraperiferice. Cultura bananelor este un sector de producție deosebit de sensibil, având în vedere capacitatea redusă de diversificare a acestor regiuni ca urmare a caracteristicilor lor naturale. Prin urmare, este indispensabilă crearea unor mecanisme eficiente pentru gestionarea importurilor preferențiale provenite din țări terțe pentru a garanta menținerea producției de banane europene în condiții optime, acesta fiind un sector esențial pentru ocuparea forței de muncă, în special în regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | O monitorizare atentă a importurilor de banane va înlesni luarea în timp util a unor decizii cu privire la activarea mecanismului de stabilizare pentru banane, la declanșarea unei investigații și la impunerea de măsuri de salvgardare. De aceea, Comisia ar trebui să îmbunătățească monitorizarea periodică a importurilor din sectorul bananelor începând cu data aplicării acordului. |
| --- | --- |

(4a)

O monitorizare atentă a importurilor de banane va înlesni luarea în timp util a unor decizii cu privire la activarea mecanismului de stabilizare pentru banane, la declanșarea unei investigații și la impunerea de măsuri de salvgardare. De aceea, Comisia ar trebui să îmbunătățească monitorizarea periodică a importurilor din sectorul bananelor începând cu data aplicării acordului.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 48 din acord. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 48 din acord.

| (5) | Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 48 din acord.
  Pentru produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice ar trebui puseîn aplicare măsuri de salvgardare de îndată ce produsul în cauză, importat în Uniune, provoacă sau amenință să aducă un prejudiciu producătorilor de produse similare sau direct concurente din regiunile ultraperiferice ale Uniunii, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 48 din acord.
  Pentru produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice ar trebui puseîn aplicare măsuri de salvgardare de îndată ce produsul în cauză, importat în Uniune, provoacă sau amenință să aducă un prejudiciu producătorilor de produse similare sau direct concurente din regiunile ultraperiferice ale Uniunii, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Prejudicii grave sau amenințarea de prejudicii grave la adresa producătorilor Uniunii pot rezulta și din neîndeplinirea unor obligații specifice prevăzute în titlul IX din acord cu privire la „Comerț și dezvoltare durabilă” – în special în ceea ce privește normele sociale și de mediu stabilite în acesta. |
| --- | --- |

(5a)

Prejudicii grave sau amenințarea de prejudicii grave la adresa producătorilor Uniunii pot rezulta și din neîndeplinirea unor obligații specifice prevăzute în titlul IX din acord cu privire la „Comerț și dezvoltare durabilă” – în special în ceea ce privește normele sociale și de mediu stabilite în acesta.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 50 din acord. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 50 din acord.

| (6) | Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 50 din acord.
  Atunci când produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice sunt amenințate, ar trebui prevăzute măsuri specifice de salvgardare, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 50 din acord.
  Atunci când produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice sunt amenințate, ar trebui prevăzute măsuri specifice de salvgardare, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7a (nou)

| (7a) | Comisia ar trebui să prezinte anual un raport privind punerea în aplicare a acordului, a măsurilor de salvgardare și a mecanismului de stabilizare pentru banane, care să cuprindă statistici actualizate și fiabile privind importurile provenite din Republica Columbia și Republica Peru și o evaluare a impactului acestora asupra prețurilor de pe piață, a ocupării forței de muncă, a condițiilor de muncă în Uniune și a evoluției sectorului de producție din Uniune, acordând o atenție specială producătorilor mici și cooperativelor. Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a include o analiză a impactului acordului și al prezentului regulament asupra producției și consumului de produse ecologice din Uniune și asupra fluxurilor comerțului echitabil între toate părțile la acord. |
| --- | --- |

(7a)

Comisia ar trebui să prezinte anual un raport privind punerea în aplicare a acordului, a măsurilor de salvgardare și a mecanismului de stabilizare pentru banane, care să cuprindă statistici actualizate și fiabile privind importurile provenite din Republica Columbia și Republica Peru și o evaluare a impactului acestora asupra prețurilor de pe piață, a ocupării forței de muncă, a condițiilor de muncă în Uniune și a evoluției sectorului de producție din Uniune, acordând o atenție specială producătorilor mici și cooperativelor. Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a include o analiză a impactului acordului și al prezentului regulament asupra producției și consumului de produse ecologice din Uniune și asupra fluxurilor comerțului echitabil între toate părțile la acord.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 7b (nou)

| (7b) | Provocările extraordinare din Republica Columbia și din Republica Peru în ceea ce privește drepturile omului, drepturile sociale, dreptul la muncă și drepturile de mediu în legătură cu produsele din Republica Columbia și din Republica Peru impun un dialog aprofundat între Comisie și organizațiile societății civile din UE. |
| --- | --- |

(7b)

Provocările extraordinare din Republica Columbia și din Republica Peru în ceea ce privește drepturile omului, drepturile sociale, dreptul la muncă și drepturile de mediu în legătură cu produsele din Republica Columbia și din Republica Peru impun un dialog aprofundat între Comisie și organizațiile societății civile din UE.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre informații care să cuprindă dovezi disponibile referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre informații care să cuprindă dovezi disponibile referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare.

| (8) | Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre
  și a părților interesate
  informații care să cuprindă dovezile disponibile
  și să solicite sectoarelor implicate
  informații referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre
  și a părților interesate
  informații care să cuprindă dovezile disponibile
  și să solicite sectoarelor implicate
  informații referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | În cazul în care Parlamentul European adoptă o recomandare privind deschiderea unei anchete de salvgardare, Comisia analizează cu atenție dacă sunt întrunite condițiile specificate în regulament privind deschiderea unei anchete din oficiu. În cazul în care Comisia consideră că aceste condiții nu sunt întrunite, aceasta prezintă un raport comisiei responsabile a Parlamentului European, care conține o explicație privind toți factorii relevanți pentru inițierea unei astfel de anchete. |
| --- | --- |

(8a)

În cazul în care Parlamentul European adoptă o recomandare privind deschiderea unei anchete de salvgardare, Comisia analizează cu atenție dacă sunt întrunite condițiile specificate în regulament privind deschiderea unei anchete din oficiu. În cazul în care Comisia consideră că aceste condiții nu sunt întrunite, aceasta prezintă un raport comisiei responsabile a Parlamentului European, care conține o explicație privind toți factorii relevanți pentru inițierea unei astfel de anchete.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | Sarcina de a urmări și a revizui acordul, precum și, dacă este necesar, de a impune măsuri de salvgardare, ar trebui îndeplinită într-un mod cât mai transparent și cu implicarea societății civile. În acest scop, comisiile pentru muncă și mediu sau pentru dezvoltare durabilă ale UE trebuie incluse în fiecare etapă a procesului. |
| --- | --- |

(10a)

Sarcina de a urmări și a revizui acordul, precum și, dacă este necesar, de a impune măsuri de salvgardare, ar trebui îndeplinită într-un mod cât mai transparent și cu implicarea societății civile. În acest scop, comisiile pentru muncă și mediu sau pentru dezvoltare durabilă ale UE trebuie incluse în fiecare etapă a procesului.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 10b (nou)

| (10b) | În unele cazuri, o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii poate cauza sau amenința să cauzeze o deteriorare gravă a situației lor economice. În cazul în care se constată o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii, Comisia poate introduce măsuri prealabile de supraveghere. |
| --- | --- |

(10b)

În unele cazuri, o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii poate cauza sau amenința să cauzeze o deteriorare gravă a situației lor economice. În cazul în care se constată o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii, Comisia poate introduce măsuri prealabile de supraveghere.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 14

| (14) | Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 52 din acord. |
| --- | --- |

(14)

Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 52 din acord.

| (14) | Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 52 din acord.
  Atunci când se declanșează măsuri de salvgardare pentru protejarea producțiilor și sectoarelor economice dinregiunile ultraperiferice, ar trebui să se aplice dispoziții specifice, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(14)

Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 52 din acord.
  Atunci când se declanșează măsuri de salvgardare pentru protejarea producțiilor și sectoarelor economice dinregiunile ultraperiferice, ar trebui să se aplice dispoziții specifice, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | O monitorizare strictă ar facilita luarea la timp a tuturor deciziilor privind deschiderea unei eventuale anchete sau impunerea unor măsuri. Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze cu regularitate importurile și exporturile din sectoarele sensibile, precum cel al bananelor, începând cu data aplicării acordului. |
| --- | --- |

(14a)

O monitorizare strictă ar facilita luarea la timp a tuturor deciziilor privind deschiderea unei eventuale anchete sau impunerea unor măsuri. Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze cu regularitate importurile și exporturile din sectoarele sensibile, precum cel al bananelor, începând cu data aplicării acordului.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 14b (nou)

| (14b) | Ar trebui să se insiste asupra importanței respectării normelor internaționale în domeniul muncii elaborate și monitorizate de Organizația Internațională a Muncii. Protejarea condițiilor de muncă decente pentru toți ar trebui să reprezinte o prioritate absolută, iar bananele importate din Columbia sau din Peru ar trebui să fi fost produse în condiții salariale, sociale și de mediu corecte pentru ca producătorii din Uniune să nu devină victimele unui dumping, dezavantaj pe care n-ar putea să-l compenseze și care ar afecta definitiv competitivitatea lor pe piața mondială a bananelor. |
| --- | --- |

(14b)

Ar trebui să se insiste asupra importanței respectării normelor internaționale în domeniul muncii elaborate și monitorizate de Organizația Internațională a Muncii. Protejarea condițiilor de muncă decente pentru toți ar trebui să reprezinte o prioritate absolută, iar bananele importate din Columbia sau din Peru ar trebui să fi fost produse în condiții salariale, sociale și de mediu corecte pentru ca producătorii din Uniune să nu devină victimele unui dumping, dezavantaj pe care n-ar putea să-l compenseze și care ar afecta definitiv competitivitatea lor pe piața mondială a bananelor.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 16a (nou)

| (16a) | Comisia ar trebui să folosească mecanismul de stabilizare pentru banane în mod efectiv și corespunzător pentru a evita amenințarea reprezentată de o deteriorare gravă a situației producătorilor din regiunile ultraperiferice ale Uniunii și, începând cu ianuarie 2020, ar trebui să folosească instrumentele existente, cum ar fi clauza de salvgardare sau, dacă este necesar, ar trebui să se aplece asupra dezvoltării de noi instrumente care, în caz de perturbare gravă a pieței, ar permite supraviețuirea competitivității sectoarelor de producție ale Uniunii, în special în regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

(16a)

Comisia ar trebui să folosească mecanismul de stabilizare pentru banane în mod efectiv și corespunzător pentru a evita amenințarea reprezentată de o deteriorare gravă a situației producătorilor din regiunile ultraperiferice ale Uniunii și, începând cu ianuarie 2020, ar trebui să folosească instrumentele existente, cum ar fi clauza de salvgardare sau, dacă este necesar, ar trebui să se aplece asupra dezvoltării de noi instrumente care, în caz de perturbare gravă a pieței, ar permite supraviețuirea competitivității sectoarelor de producție ale Uniunii, în special în regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera ea (nouă)

| (ea) | „deteriorare gravă” înseamnă disfuncționalități semnificative într-un sector sau în cazul unei industrii; „amenințare de deteriorare gravă” înseamnă iminența evidentă a unor disfuncționalități semnificative. |
| --- | --- |

(ea)

„deteriorare gravă” înseamnă disfuncționalități semnificative într-un sector sau în cazul unei industrii; „amenințare de deteriorare gravă” înseamnă iminența evidentă a unor disfuncționalități semnificative.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 2a (nou)

Articolul 2a

Monitorizare

(1)
     
  Comisia monitorizează evoluția statisticilor privind importurile și exporturile de produse din Republica Columbia și Republica Peru, în special în ceea ce privește sectoarele sensibile, inclusiv cel al bananelor. În acest sens, în mod periodic, Comisia cooperează și face schimb de informații cu statele membre, cu industria Uniunii și cu toate părțile interesate.

(2)
     
  În baza unei cereri justificate în mod corespunzător din partea industriilor vizate, Comisia poate lua în considerare extinderea domeniului monitorizării, incluzând și alte sectoare.

(3)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual de monitorizare cu privire la datele statistice actualizate referitoare la importurile din Republica Columbia și Republica Peru de produse din sectoare sensibile și din sectoarele care au fost incluse în monitorizare, inclusiv în cazul bananelor.

(4)
     
  În raportul său de monitorizare, Comisia depune toate eforturile pentru a include ratele de ocupare a forței de muncă și condițiile de lucru pentru producătorii de banane din Republica Columbia și Republica Peru pentru a evita orice formă de dumping.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 2b (nou)

Articolul 2b

Dialog cu privire la aplicarea și impactul acordului

Comisia stabilește un dialog sistematic cu organizațiile societății civile în ceea ce privește aplicarea și impactul acordului.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

(1)   O anchetă se deschide la cererea unui stat membru, de către orice persoană juridică sau asociație fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei Uniunii, sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care Comisia consideră că există suficiente dovezi prima facie, constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5), care să justifice deschiderea unei anchete.

(1)   O anchetă se deschide la cererea unui stat membru, de către orice persoană juridică sau asociație fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei Uniunii,
  de către Parlamentul European sau
  la inițiativa Comisiei, în cazul în care Comisia consideră că există suficiente dovezi prima facie, constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5), care să justifice deschiderea unei anchete.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

(3)   De asemenea, poate fi deschisă o anchetă în cazul în care se constată o creștere bruscă a importurilor concentrate în unul sau mai multe state membre, cu condiția să existe suficiente dovezi prima facie că sunt îndeplinite condițiile pentru deschiderea unei anchete, astfel cum au fost constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5).

(3)   De asemenea, poate fi deschisă o anchetă și în cazul în care se constată o creștere bruscă a importurilor concentrate în unul sau mai multe state membre
  sau în regiunile ultraperiferice
  , cu condiția să existe suficiente dovezi la prima vedere că sunt îndeplinite condițiile pentru deschiderea unei anchete, astfel cum au fost constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5).

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5

(5)   În cadrul anchetei, Comisia evaluează toți factorii relevanți de natură obiectivă și măsurabilă care influențează situația industriei Uniunii, în special nivelul și volumul creșterii importurilor la produsul în cauză, în termeni absoluți și relativi, cota de piață internă absorbită de importurile sporite și variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile și ocuparea forței de muncă. Această listă nu este exhaustivă și Comisia poate lua în considerare și alți factori relevanți pentru a stabili dacă există un prejudiciu grav sau o amenințare de prejudiciu grav, cum ar fi stocurile, prețurile, rentabilitatea capitalului investit, fluxul de numerar și alți factori care cauzează sau care ar fi putut cauza prejudicii grave sau prezintă o amenințare de prejudiciu grav la adresa industriei Uniunii.

(5)   În cadrul anchetei, Comisia evaluează toți factorii relevanți de natură obiectivă și măsurabilă care influențează situația industriei Uniunii, în special nivelul și volumul creșterii importurilor la produsul în cauză, în termeni absoluți și relativi, cota de piață internă absorbită de importurile sporite și variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile și ocuparea forței de muncă
  și condițiile de muncă
  . Această listă nu este exhaustivă și Comisia poate lua în considerare și alți factori relevanți pentru a stabili dacă există un prejudiciu grav sau o amenințare de prejudiciu grav, cum ar fi stocurile, prețurile, rentabilitatea capitalului investit, fluxul de numerar,
  efectele asupra ocupării forței de muncă
  și alți factori care cauzează sau care ar fi putut cauza prejudicii grave sau prezintă o amenințare de prejudiciu grav la adresa industriei Uniunii.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  În plus, în cadrul anchetei, Comisia evaluează respectarea de către Republica Columbia și Republica Peru a standardelor sociale și de mediu stabilite în titlul IX al acordului, precum și toate consecințele asupra prețurilor sau avantajele concurențiale neloiale care ar putea conduce la prejudicii grave sau la amenințarea de prejudicii grave la adresa producătorilor sau anumitor sectoare din cadrul economiei Uniunii Europene.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4

(4)   Orice prelungire în conformitate cu alineatul (3) trebuie să fie precedată de o anchetă la cererea unui stat membru, a unei persoane juridice sau a unei asociații fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei din Uniune, sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care există suficiente dovezi prima facie potrivit cărora condițiile prevăzute la alineatul (3) sunt îndeplinite, pe baza elementelor menționate la articolul 4 alineatul (5).

(4)   Orice prelungire în conformitate cu alineatul (3) trebuie să fie precedată de o anchetă la cererea unui stat membru, a unei persoane juridice sau a unei asociații fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei din Uniune,
  la cererea Parlamentului European
  sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care există suficiente dovezi prima facie potrivit cărora condițiile prevăzute la alineatul (3) sunt îndeplinite, pe baza elementelor menționate la articolul 4 alineatul (5).

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 11a (nou)

Articolul 11a

Raport

(1)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European un raport anual cu privire la aplicarea și punerea în aplicare a acordului și a prezentului regulament. Raportul include informații cu privire la aplicarea măsurilor provizorii și definitive, măsurile de supraveghere prealabilă, măsurile de supraveghere regională și de salvgardare, cazurile în care anchetele sunt încheiate fără a fi luate măsuri, precum și cu privire la activitățile diferitelor organisme responsabile de monitorizarea punerii în aplicare a acordului și a îndeplinirii obligațiilor ce decurg din acesta, inclusiv informații primite din partea părților interesate.

(2)
     
  Raportul include statistici actualizate cu privire la importurile de banane din Republica Columbia și Republica Peru și cu privire la impactul lor direct și indirect asupra dezvoltării condițiilor de muncă și a celor legate de ocuparea forței de muncă în cadrul sectorului de producție al UE.

(3)
     
  Secțiuni speciale ale raportului evaluează îndeplinirea obligațiilor în temeiul titlului IX din acord și măsurile luate în această privință de Republica Columbia și Republica Peru în temeiul mecanismelor lor interne, precum și rezultatele dialogului cu organizațiile societății civile, astfel cum este prevăzut la articolul 282 din acord.

(4)
     
  Raportul prezintă, de asemenea, un rezumat al statisticilor și evoluțiilor schimburilor comerciale cu Republica Columbia și Republica Peru.

(5)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente în fond pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.

(6)
     
  Comisia publică raportul în termen de trei luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  În cazul în care avizul comitetului urmează să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului decide în acest sens sau majoritatea membrilor comitetului solicită acest lucru.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 12a (nou)

CAPITOLUL I A

Articolul 12 a

Dispoziția aplicabilă în sensul adoptării normelor de punere în aplicare necesare pentru aplicarea normelor din apendicele 2A din anexa II la Acordul comercial între Uniunea Europeană și Republica Columbia și Republica Peru „Cu privire la definiția conceptului de «produse originare» și metodele de cooperare administrativă” și din apendicele 2 la anexa I „Eliminarea taxelor vamale” din acord este articolul 247a din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Aplicarea mecanismului de stabilizare pentru banane nu împiedică în niciun caz activarea dispozițiilor cuprinse în clauza de salvgardare bilaterală.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

(2)   Se stabilește separat un volum anual al importurilor de declanșare a măsurilor pentru importurile de produse menționate la alineatul (1), astfel cum se indică în a treia și a patra coloană din tabelul din anexa la prezentul regulament. Odată ce volumul de declanșare pentru Republica Columbia sau Republica Peru este atins în cursul anului calendaristic corespunzător, Comisia
  poate
  , în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12 alineatul (3),
  să suspende
  temporar taxele vamale preferențiale aplicate produselor de origine corespunzătoare, în cursul aceluiași an, pentru o perioadă care să nu depășească trei luni și care să nu depășească sfârșitul anului calendaristic.

(2)   Se stabilește separat un volum anual al importurilor de declanșare a măsurilor pentru importurile de produse menționate la alineatul (1), astfel cum se indică în a treia și a patra coloană din tabelul din anexa la prezentul regulament. Odată ce volumul de declanșare pentru Republica Columbia sau Republica Peru este atins în cursul anului calendaristic corespunzător, Comisia, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12 alineatul (3),
  suspendă
  temporar taxele vamale preferențiale aplicate produselor de origine corespunzătoare, în cursul aceluiași an, pentru o perioadă care să nu depășească trei luni și care să nu depășească sfârșitul anului calendaristic.
  Suspendarea respectivă este impusă în toate cazurile, cu excepția cazurilor de forță majoră.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Comisia monitorizează atent evoluția statisticilor privind importurile de banane din Republica Columbia și Republica Peru. În acest sens, Comisia cooperează și face schimb de informații în mod periodic cu statele membre și cu părțile interesate.

La cererea, justificată corespunzător, a unui stat membru, a sectorului relevant al Uniunii, a Parlamentului European sau a oricărei părți interesate, Comisia acordă o atenție deosebită tuturor creșterilor semnificative ale importurilor de banane provenite din Republica Columbia și din Republica Peru și, dacă este cazul, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 5, introduce măsuri prealabile de supraveghere.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5b (nou)

(5b)
     
  Comisia adoptă măsuri prealabile de supraveghere în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 12 alineatul (2) odată ce este atins volumul de declanșare a mecanismului pentru anul calendaristic corespunzător.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5c (nou)

(5c)
     
  În termen de o lună de la publicarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente în fond pentru a prezenta și a explica oricare dintre aspectele legate de punerea în aplicare a acordului care afectează sectorul bananelor.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0249/2012).

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/312 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/312

---

Joi, 13 septembrie 2012Aplicarea clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane, prevăzute în Acordul de asociere dintre UE și America Centrală ***I

P7_TA(2012)0348

Amendamente adoptate de Parlamentului European la 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale și a mecanismului de stabilizare pentru banane, prevăzute în Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD)) (1)

2013/C 353 E/52

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 3 |
| (3) | Este necesar să se stabilească modalitățile
  de aplicare
  a anumitor dispoziții ale acordului care se referă la clauza bilaterală de salvgardare și
  de aplicare a
  mecanismului de stabilizare pentru banane, care au fost convenite cu America Centrală. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3

(3)

Este necesar să se stabilească modalitățile
  de aplicare
  a anumitor dispoziții ale acordului care se referă la clauza bilaterală de salvgardare și
  de aplicare a
  mecanismului de stabilizare pentru banane, care au fost convenite cu America Centrală.

| (3) | Este necesar să se stabilească modalitățile
  cele mai adecvate pentru
  a
  garanta aplicarea efectivă a
  anumitor dispoziții ale acordului care se referă la clauza bilaterală de salvgardare și
  aplicarea
  mecanismului de stabilizare pentru banane, care au fost convenite cu America Centrală. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se stabilească modalitățile
  cele mai adecvate pentru
  a
  garanta aplicarea efectivă a
  anumitor dispoziții ale acordului care se referă la clauza bilaterală de salvgardare și
  aplicarea
  mecanismului de stabilizare pentru banane, care au fost convenite cu America Centrală.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Este necesară instituirea unor mecanisme de salvgardare adecvate pentru a se evita producerea de daune grave culturilor de banane din Uniune, sector cu o pondere foarte importantă în producția agricolă finală a multor regiuni ultraperiferice. Cultura bananelor este un sector deosebit de vulnerabil de producție, având în vedere capacitatea redusă de diversificare a acestor regiuni, ca urmare a caracteristicilor lor naturale. Prin urmare, este indispensabilă instituirea unor mecanisme eficace menite să abordeze problema importurilor preferențiale din țări terțe, pentru a se garanta menținerea în condiții optime a producției de banane a Uniunii, deoarece acest sector este esențial în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în anumite zone, mai ales în regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

(3a)

Este necesară instituirea unor mecanisme de salvgardare adecvate pentru a se evita producerea de daune grave culturilor de banane din Uniune, sector cu o pondere foarte importantă în producția agricolă finală a multor regiuni ultraperiferice. Cultura bananelor este un sector deosebit de vulnerabil de producție, având în vedere capacitatea redusă de diversificare a acestor regiuni, ca urmare a caracteristicilor lor naturale. Prin urmare, este indispensabilă instituirea unor mecanisme eficace menite să abordeze problema importurilor preferențiale din țări terțe, pentru a se garanta menținerea în condiții optime a producției de banane a Uniunii, deoarece acest sector este esențial în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în anumite zone, mai ales în regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Producătorii din Uniune se pot confrunta cu un prejudiciu grav sau cu o amenințare de prejudiciu grav și din cauza neîndeplinirii unor obligații specifice prevăzute în partea IV titlul VIII privind „Comerțul și dezvoltarea durabilă” din acord – în special în ceea ce privește standardele stabilite în domeniile muncii și mediului – fiind astfel necesară impunerea unor măsuri de salvgardare. |
| --- | --- |

(4a)

Producătorii din Uniune se pot confrunta cu un prejudiciu grav sau cu o amenințare de prejudiciu grav și din cauza neîndeplinirii unor obligații specifice prevăzute în partea IV titlul VIII privind „Comerțul și dezvoltarea durabilă” din acord – în special în ceea ce privește standardele stabilite în domeniile muncii și mediului – fiind astfel necesară impunerea unor măsuri de salvgardare.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 104 din acord. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 104 din acord.

| (5) | Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 104 din acord.
  Pentru produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice, ar trebui puse în aplicare măsuri de salvgardare de îndată ce produsul în cauză, importat în Uniune, provoacă sau amenință să provoace un prejudiciu producătorilor de produse similare sau direct concurente din regiunile ultraperiferice ale Uniunii, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile de salvgardare pot fi luate în considerare numai dacă produsul în cauză este importat în Uniune în cantități atât de ridicate, în termeni absoluți sau raportați la producția Uniunii, și în astfel de condiții încât cauzează sau amenință să cauzeze un prejudiciu grav producătorilor de produse similare sau direct concurente din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 104 din acord.
  Pentru produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice, ar trebui puse în aplicare măsuri de salvgardare de îndată ce produsul în cauză, importat în Uniune, provoacă sau amenință să provoace un prejudiciu producătorilor de produse similare sau direct concurente din regiunile ultraperiferice ale Uniunii, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 104 alineatul (2) din acord. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 104 alineatul (2) din acord.

| (6) | Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 104 alineatul (2) din acord.
  Atunci când produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice sunt amenințate, ar trebui prevăzute măsuri specifice de salvgardare, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile de salvgardare ar trebui să adopte una dintre formele menționate la articolul 104 alineatul (2) din acord.
  Atunci când produsele și sectoarele economice din regiunile ultraperiferice sunt amenințate, ar trebui prevăzute măsuri specifice de salvgardare, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | Sarcina desfășurării anchetelor și, după caz, a impunerii unor măsuri de salvgardare ar trebui îndeplinită în modul cel mai transparent cu putință. |
| --- | --- |

(7)

Sarcina desfășurării anchetelor și, după caz, a impunerii unor măsuri de salvgardare ar trebui îndeplinită în modul cel mai transparent cu putință.

| (7) | Sarcina
  urmăririi și revizuirii acordului și a
  desfășurării anchetelor și, după caz, a impunerii unor măsuri de salvgardare ar trebui îndeplinită în modul cel mai transparent cu putință. |
| --- | --- |

(7)

Sarcina
  urmăririi și revizuirii acordului și a
  desfășurării anchetelor și, după caz, a impunerii unor măsuri de salvgardare ar trebui îndeplinită în modul cel mai transparent cu putință.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre informații care să cuprindă dovezi disponibile referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre informații care să cuprindă dovezi disponibile referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare.

| (8) | Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre
  și a părților interesate
  informații care să cuprindă dovezi disponibile referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui să existe dispoziții detaliate privind inițierea procedurilor. Comisia ar trebui să primească din partea statelor membre
  și a părților interesate
  informații care să cuprindă dovezi disponibile referitoare la orice tendințe ale importurilor care ar putea face necesară aplicarea măsurilor de salvgardare.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | În cazul în care Parlamentul European adoptă o recomandare privind deschiderea unei anchete de salvgardare, Comisia analizează cu atenție dacă sunt întrunite condițiile specificate în regulament privind deschiderea unei anchete din oficiu. În cazul în care Comisia consideră că aceste condiții nu sunt întrunite, aceasta prezintă un raport comisiei responsabile a Parlamentului European, care conține o explicație privind toți factorii relevanți pentru deschiderea unei astfel de anchete. |
| --- | --- |

(8a)

În cazul în care Parlamentul European adoptă o recomandare privind deschiderea unei anchete de salvgardare, Comisia analizează cu atenție dacă sunt întrunite condițiile specificate în regulament privind deschiderea unei anchete din oficiu. În cazul în care Comisia consideră că aceste condiții nu sunt întrunite, aceasta prezintă un raport comisiei responsabile a Parlamentului European, care conține o explicație privind toți factorii relevanți pentru deschiderea unei astfel de anchete.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | În unele cazuri, o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii sau în unul sau mai multe state membre poate cauza sau amenința să cauzeze un prejudiciu grav sau o deteriorare gravă a situației economice a acestora. În cazul în care există o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii sau în unul sau mai multe state membre, Comisia poate introduce măsuri prealabile de supraveghere. |
| --- | --- |

(10a)

În unele cazuri, o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii sau în unul sau mai multe state membre poate cauza sau amenința să cauzeze un prejudiciu grav sau o deteriorare gravă a situației economice a acestora. În cazul în care există o creștere a importurilor concentrată în una sau mai multe regiuni ultraperiferice ale Uniunii sau în unul sau mai multe state membre, Comisia poate introduce măsuri prealabile de supraveghere.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 12

| (12) | De asemenea, în conformitate cu articolul 112 din acord, este necesar să se stabilească termene pentru deschiderea anchetelor și pentru determinarea oportunității eventualelor măsuri, cu scopul de a asigura desfășurarea cu rapiditate a acestui proces, în vederea creșterii certitudinii juridice a operatorilor economici în cauză. |
| --- | --- |

(12)

De asemenea, în conformitate cu articolul 112 din acord, este necesar să se stabilească termene pentru deschiderea anchetelor și pentru determinarea oportunității eventualelor măsuri, cu scopul de a asigura desfășurarea cu rapiditate a acestui proces, în vederea creșterii certitudinii juridice a operatorilor economici în cauză.

| (12) | De asemenea, în conformitate cu articolul 112 din acord, este necesar să se stabilească termene pentru deschiderea anchetelor și pentru determinarea oportunității eventualelor măsuri, cu scopul de a asigura desfășurarea cu rapiditate a acestui proces, în vederea creșterii certitudinii juridice a operatorilor economici în cauză
  și în vederea asigurării eficacității măsurilor
  . |
| --- | --- |

(12)

De asemenea, în conformitate cu articolul 112 din acord, este necesar să se stabilească termene pentru deschiderea anchetelor și pentru determinarea oportunității eventualelor măsuri, cu scopul de a asigura desfășurarea cu rapiditate a acestui proces, în vederea creșterii certitudinii juridice a operatorilor economici în cauză
  și în vederea asigurării eficacității măsurilor
  .

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 14

| (14) | Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 105 din acord. |
| --- | --- |

(14)

Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 105 din acord.

| (14) | Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 105 din acord.
  Pentru declanșarea măsurilor de salvgardare în scopul protejării producțiilor și sectoarelor economice din regiunile ultraperiferice, ar trebui să se aplice dispoziții specifice, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(14)

Măsurile de salvgardare ar trebui aplicate numai în măsura și pe perioada considerate necesare pentru a preveni prejudiciul grav și pentru a facilita adaptarea. Ar trebui să se determine durata maximă a măsurilor de salvgardare și să se stabilească dispoziții specifice privind prelungirea și revizuirea acestor măsuri, astfel cum se menționează la articolul 105 din acord.
  Pentru declanșarea măsurilor de salvgardare în scopul protejării producțiilor și sectoarelor economice din regiunile ultraperiferice, ar trebui să se aplice dispoziții specifice, în conformitate cu articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | O monitorizare atentă va facilita luarea la timp deciziilor privind eventuala deschidere a unei anchete sau impunerea unor măsuri. Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze cu regularitate importurile și exporturile din sectoarele sensibile, inclusiv din sectorul bananelor, începând cu data punerii în aplicare a acordului. |
| --- | --- |

(14a)

O monitorizare atentă va facilita luarea la timp deciziilor privind eventuala deschidere a unei anchete sau impunerea unor măsuri. Prin urmare, Comisia ar trebui să monitorizeze cu regularitate importurile și exporturile din sectoarele sensibile, inclusiv din sectorul bananelor, începând cu data punerii în aplicare a acordului.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 14b (nou)

| (14b) | Ar trebui să se insiste asupra importanței respectării normelor internaționale în domeniul muncii elaborate și monitorizate de Organizația Internațională a Muncii. Protejarea condițiilor de muncă decente pentru toți ar trebui să reprezinte o prioritate absolută, iar bananele importate din America Centrală ar trebui să fi fost produse în condiții salariale, sociale și de mediu corecte pentru ca producătorii din Uniune să nu devină victimele dumpingului, un dezavantaj pe care n-ar putea să-l compenseze și care ar afecta definitiv competitivitatea lor pe piața mondială a bananelor. |
| --- | --- |

(14b)

Ar trebui să se insiste asupra importanței respectării normelor internaționale în domeniul muncii elaborate și monitorizate de Organizația Internațională a Muncii. Protejarea condițiilor de muncă decente pentru toți ar trebui să reprezinte o prioritate absolută, iar bananele importate din America Centrală ar trebui să fi fost produse în condiții salariale, sociale și de mediu corecte pentru ca producătorii din Uniune să nu devină victimele dumpingului, un dezavantaj pe care n-ar putea să-l compenseze și care ar afecta definitiv competitivitatea lor pe piața mondială a bananelor.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 16a (nou)

| (16a) | Comisia ar trebui să prezinte anual un raport privind punerea în aplicare a acordului, a măsurilor de salvgardare și a mecanismului de stabilizare pentru banane, care să cuprindă statistici actualizate și fiabile privind importurile provenite din America Centrală și o evaluare a impactului acestora asupra prețurilor de pe piață, asupra ocupării forței de muncă, asupra condițiilor de muncă în Uniune și asupra evoluției sectorului de producție al Uniunii, acordându-se o atenție specială micilor producători și cooperativelor. Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a include o analiză a impactului acordului și al prezentului regulament asupra producției și consumului de produse ecologice din Uniune și asupra fluxurilor comerțului echitabil dintre toate părțile la acord. |
| --- | --- |

(16a)

Comisia ar trebui să prezinte anual un raport privind punerea în aplicare a acordului, a măsurilor de salvgardare și a mecanismului de stabilizare pentru banane, care să cuprindă statistici actualizate și fiabile privind importurile provenite din America Centrală și o evaluare a impactului acestora asupra prețurilor de pe piață, asupra ocupării forței de muncă, asupra condițiilor de muncă în Uniune și asupra evoluției sectorului de producție al Uniunii, acordându-se o atenție specială micilor producători și cooperativelor. Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a include o analiză a impactului acordului și al prezentului regulament asupra producției și consumului de produse ecologice din Uniune și asupra fluxurilor comerțului echitabil dintre toate părțile la acord.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 16b (nou)

| (16b) | Comisia ar trebui să aplice în mod corespunzător și efectiv mecanismul de stabilizare pentru banane pentru a evita o amenințare de deteriorare gravă sau o deteriorare gravă pentru producătorii din regiunile ultraperiferice ale Uniunii și, din ianuarie 2020, să utilizeze instrumentele existente, cum ar fi clauza de salvgardare sau, la nevoie, să reflecte la dezvoltarea unor noi instrumente care, în caz de perturbări grave ale pieței, să permită menținerea competitivității sectoarelor de producție ale Uniunii, îndeosebi a celor din regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

(16b)

Comisia ar trebui să aplice în mod corespunzător și efectiv mecanismul de stabilizare pentru banane pentru a evita o amenințare de deteriorare gravă sau o deteriorare gravă pentru producătorii din regiunile ultraperiferice ale Uniunii și, din ianuarie 2020, să utilizeze instrumentele existente, cum ar fi clauza de salvgardare sau, la nevoie, să reflecte la dezvoltarea unor noi instrumente care, în caz de perturbări grave ale pieței, să permită menținerea competitivității sectoarelor de producție ale Uniunii, îndeosebi a celor din regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera b

| (b) | „părți interesate” înseamnă părțile vizate de importurile produsului în cauză; |
| --- | --- |

(b)

„părți interesate” înseamnă părțile vizate de importurile produsului în cauză;

| (b) | „părți interesate” înseamnă părțile vizate de importurile produsului în cauză
  , inclusiv organizațiile societății civile, ONG-urile și organizațiile lucrătorilor
  ; |
| --- | --- |

(b)

„părți interesate” înseamnă părțile vizate de importurile produsului în cauză
  , inclusiv organizațiile societății civile, ONG-urile și organizațiile lucrătorilor
  ;

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – litera ea (nouă)

| (ea) | „deteriorare gravă” înseamnă disfuncționalități importante într-un sector sau într-un domeniu al industriei; „amenințare de deteriorare gravă” înseamnă iminența evidentă a unor disfuncționalități importante. |
| --- | --- |

(ea)

„deteriorare gravă” înseamnă disfuncționalități importante într-un sector sau într-un domeniu al industriei; „amenințare de deteriorare gravă” înseamnă iminența evidentă a unor disfuncționalități importante.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 2a (nou)

Articolul 2a

Monitorizare

(1)
     
  Comisia monitorizează evoluția statisticilor privind importurile și exporturile de produse din America Centrală, mai ales în sectoarele sensibile, inclusiv în cel al bananelor. În acest sens, Comisia cooperează și face schimb de date în mod periodic cu statele membre, cu industria Uniunii și cu toate părțile interesate.

(2)
     
  În baza unei cereri justificate în mod corespunzător din partea sectoarelor industriale vizate, Comisia poate lua în considerare extinderea domeniului monitorizării și la alte sectoare.

(3)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual de monitorizare cu privire la datele statistice actualizate referitoare la importurile din America Centrală de produse din sectoare sensibile și din sectoarele la care a fost extinsă monitorizarea, incluzând sectorul bananelor.

(4)
     
  În raportul său de monitorizare, Comisia depune toate eforturile pentru a include ratele de ocupare a forței de muncă și condițiile de muncă în cazul producătorilor de banane din America Centrală în vederea evitării tuturor formelor de dumping;

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

(1)   O anchetă se deschide la cererea unui stat membru, de către orice persoană juridică sau asociație fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei Uniunii, sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care Comisia consideră că există suficiente dovezi prima facie, constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5), care să justifice deschiderea unei anchete.

(1)   O anchetă se deschide la cererea unui stat membru, a unei persoane juridice sau asociații fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei Uniunii,
  a Parlamentului European
  sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care Comisia consideră că există suficiente dovezi prima facie, constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5), care să justifice deschiderea unei anchete.

Dacă este adecvat, Parlamentul European poate consulta și folosi analize de la organisme independente, cum ar fi sindicatele, OIM, cadrele universitare sau organizațiile pentru apărarea drepturilor omului.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

(2)   Cererea de deschidere a anchetei trebuie să conțină dovezi că sunt îndeplinite condițiile de aplicare a măsurii de salvgardare stabilite la articolul 2 alineatul (1). Cererea trebuie să conțină, în general, următoarele informații: rata și volumul creșterii importurilor la produsul în cauză în valori absolute și relative, cota de piață internă absorbită de importurile sporite și variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile
  și
  ocuparea forței de muncă.

(2)   Cererea de deschidere a anchetei trebuie să conțină dovezi că sunt îndeplinite condițiile de aplicare a măsurii de salvgardare stabilite la articolul 2 alineatul (1). Cererea trebuie să conțină, în general, următoarele informații: rata și volumul creșterii importurilor la produsul în cauză în valori absolute și relative, cota de piață internă absorbită de importurile sporite și variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile
  ,
  ocuparea forței de muncă
  și condițiile de muncă
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

(3)   De asemenea, poate fi deschisă o anchetă în cazul în care se constată o creștere bruscă a importurilor concentrate în unul sau mai multe state membre, cu condiția să existe suficiente dovezi prima facie că sunt îndeplinite condițiile pentru deschiderea unei anchete, astfel cum au fost constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5).

(3)   De asemenea, poate fi deschisă o anchetă în cazul în care se constată o creștere bruscă a importurilor concentrate în unul sau mai multe state membre
  sau în una sau mai multe regiuni ultraperiferice
  , cu condiția să existe suficiente dovezi prima facie că sunt îndeplinite condițiile pentru deschiderea unei anchete, astfel cum au fost constatate pe baza factorilor menționați la articolul 4 alineatul (5).

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4

(4)   Comisia adună toate informațiile pe care le consideră necesare în vederea determinării faptelor cu privire la condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) și
  , atunci când consideră că este necesar,
  face eforturi să verifice aceste informații.

(4)   Comisia adună toate informațiile pe care le consideră necesare în vederea determinării faptelor cu privire la condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) și face eforturi să verifice aceste informații.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5

(5)   În cadrul anchetei, Comisia evaluează toți factorii relevanți de natură obiectivă și măsurabilă care influențează situația industriei Uniunii, în special nivelul și volumul creșterii importurilor la produsul în cauză, în termeni absoluți și relativi, cota de piață internă absorbită de importurile sporite, variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile și ocuparea forței de muncă. Această listă nu este exhaustivă și Comisia poate lua în considerare și alți factori relevanți pentru a stabili dacă există un prejudiciu grav sau o amenințare de prejudiciu grav, cum ar fi stocurile, prețurile, rentabilitatea capitalului investit, fluxul de numerar și alți factori care cauzează sau care ar fi putut cauza prejudicii grave sau prezintă o amenințare de prejudiciu grav la adresa industriei Uniunii.

(5)   În cadrul anchetei, Comisia evaluează toți factorii relevanți de natură obiectivă și măsurabilă care influențează situația industriei Uniunii, în special nivelul și volumul creșterii importurilor la produsul în cauză, în termeni absoluți și relativi, cota de piață internă absorbită de importurile sporite, variațiile nivelului vânzărilor, producția, productivitatea, utilizarea capacităților, profiturile și pierderile și ocuparea forței de muncă. Această listă nu este exhaustivă și Comisia poate lua în considerare și alți factori relevanți pentru a stabili dacă există un prejudiciu grav sau o amenințare de prejudiciu grav, cum ar fi stocurile, prețurile, rentabilitatea capitalului investit, fluxul de numerar și alți factori care cauzează sau care ar fi putut cauza prejudicii grave sau prezintă o amenințare de prejudiciu grav la adresa industriei Uniunii
  , cum ar fi atingerea volumelor de declanșare prevăzute în cadrul mecanismului de stabilizare pentru banane, cuprins în capitolul II al prezentului regulament
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 7

(7)   Comisia se asigură că toate datele și statisticile necesare pentru anchetă sunt disponibile, inteligibile, transparente și verificabile.

(7)   Comisia se asigură că toate datele și statisticile necesare pentru anchetă sunt disponibile, inteligibile, transparente
  , actualizate, fiabile
  și verificabile.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  În cazul în care există o creștere bruscă a importurilor de produse din sectoare sensibile, concentrate în unul sau mai multe state membre sau în una sau mai multe regiuni ultraperiferice, Comisia poate introduce măsuri prealabile de supraveghere.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4

(4)   Orice prelungire în conformitate cu alineatul (3) trebuie să fie precedată de o anchetă la cererea unui stat membru, a unei persoane juridice sau a unei asociații fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei din Uniune, sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care există suficiente dovezi prima facie potrivit cărora condițiile prevăzute la alineatul (3) sunt îndeplinite, pe baza elementelor menționate la articolul 4 alineatul (5).

(4)   Orice prelungire în conformitate cu alineatul (3) trebuie să fie precedată de o anchetă la cererea unui stat membru, a unei persoane juridice sau a unei asociații fără personalitate juridică, care acționează în numele industriei din Uniune,
  a părților interesate, a Parlamentului European
  sau la inițiativa Comisiei, în cazul în care există suficiente dovezi prima facie potrivit cărora condițiile prevăzute la alineatul (3) sunt îndeplinite, pe baza elementelor menționate la articolul 4 alineatul (5).

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 11a (nou)

Articolul 11a

Raport

(1)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European un raport anual cu privire la aplicarea și punerea în aplicare a acordului și a prezentului regulament. Raportul cuprinde informații cu privire la aplicarea măsurilor provizorii și definitive, la măsurile prealabile de supraveghere, la măsurile de supraveghere regională și de salvgardare, la încheierea anchetelor ce nu implică luarea de măsuri, precum și la activitățile diferitelor organisme responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a acordului și a îndeplinirii obligațiilor ce decurg din acesta, inclusiv informații primite de la părțile interesate.

(2)
     
  Secțiuni speciale ale raportului se referă la îndeplinirea obligațiilor prevăzute în partea IV titlul VIII „Comerțul și dezvoltarea durabilă” din acord și la acțiunile întreprinse în acest sens de America Centrală în cadrul propriilor mecanisme interne și de Forumul de dialog al societății civile.

(3)
     
  Raportul prezintă, de asemenea, un rezumat al statisticilor și al evoluției schimburilor comerciale cu America Centrală.

(4)
     
  Raportul include statistici actualizate și fiabile privind importurile de banane din America Centrală și impactul direct și indirect al acestor importuri asupra evoluției ocupării forței de muncă și a condițiilor de muncă în sectorul de producție al Uniunii.

(5)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspect legat de punerea în aplicare a acordului și a prezentului regulament.

(6)
     
  Comisia publică raportul în termen de cel mult trei luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  În cazul în care avizul comisiei trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, respectiva procedură se încheie fără rezultat atunci când, în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comisiei decide acest lucru sau majoritatea membrilor comisiei solicită acest lucru.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

CAPITOLUL Ia – Articolul 12a (nou)

Capitolul Ia

Articolul 12a

12a.
     
  Dispoziția aplicabilă în scopul adoptării normelor de aplicare necesare pentru aplicarea normelor prevăzute în Apendicele 2A la Anexa II „privind conceptul de «produse originare» și metodele de cooperare administrativă” și în Apendicele 2 la Anexa I „Eliminarea taxelor vamale” din acord este articolul 247a din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Aplicarea mecanismului de stabilizare pentru banane nu împiedică în niciun caz activarea dispozițiilor cuprinse în clauza de salvgardare bilaterală.

Amendamentele 31 și 32

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

(2)   Se stabilește separat un volum anual al importurilor de declanșare a măsurilor pentru importurile din țările din America Centrală de produse menționate la alineatul (1), astfel cum se indică în tabelul din anexa la prezentul regulament. Importul de produse menționate la alineatul (1) la o taxă vamală preferențială este condiționat, pe lângă dovada originii, stabilită în conformitate cu anexa III (Definirea noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă) la Acordul cu America Centrală, de prezentarea unui certificat de export emis de autoritatea competentă a țării din America Centrală din care sunt exportate produsele. Odată atins volumul de declanșare pentru anul calendaristic corespunzător, Comisia
  poate, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12 alineatul (3), să suspende
  temporar taxele vamale preferențiale în cursul aceluiași an, pentru o perioadă care să nu depășească trei luni și care să nu depășească sfârșitul anului calendaristic.

(2)   Se stabilește separat un volum anual al importurilor de declanșare a măsurilor pentru importurile din țările din America Centrală de produse menționate la alineatul (1), astfel cum se indică în tabelul din anexa la prezentul regulament. Importul de produse menționate la alineatul (1) la o taxă vamală preferențială este condiționat, pe lângă dovada originii, stabilită în conformitate cu anexa III (Definirea noțiunii de „produse originare” și metodele de cooperare administrativă) la Acordul cu America Centrală, de prezentarea unui certificat de export emis de autoritatea competentă a țării din America Centrală din care sunt exportate produsele.
  Obligația de a prezenta un certificat de export nu ar trebui totuși să fie însoțită de costuri administrative mai mari, de costuri suplimentare sau de altfel de eventuale bariere în calea comerțului pentru exportator.
  Odată atins volumul de declanșare pentru anul calendaristic corespunzător, Comisia
  suspendă
  temporar taxele vamale preferențiale în cursul aceluiași an, pentru o perioadă care să nu depășească trei luni și care să nu depășească sfârșitul anului calendaristic.
  Numai motivele de forță majoră pot împiedica impunerea suspendării.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Comisia monitorizează atent evoluția statisticilor privind importurile de banane din America Centrală. Ratele de ocupare a forței de muncă și condițiile de muncă, precum și producția și consumul de produse ecologice și fluxurile comerciale echitabile fac parte din procesul de monitorizare. În acest sens, Comisia cooperează și face schimb de informații în mod periodic cu statele membre, sectoarele industriale din Uniune și cu părțile interesate.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5b (nou)

(5b)
     
  La cererea justificată corespunzător a Parlamentului European, a unui stat membru, a industriei Uniunii, a oricărei părți interesate sau din proprie inițiativă, Comisia acordă o atenție deosebită oricărei creșteri perceptibile a importurilor de banane provenite din America Centrală și, dacă este cazul, în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 5, adoptă măsuri prealabile de supraveghere.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5c (nou)

(5c)
     
  Comisia adoptă măsuri prealabile de supraveghere, în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 12 alineatul (2), atunci când este atins volumul de declanșare a mecanismului în anul calendaristic corespunzător.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5d (nou)

(5d)
     
  În termen de o lună de la publicarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspect legat de punerea în aplicare a acordului care afectează sectorul bananelor.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0237/2012).

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/322 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/322

---

Joi, 13 septembrie 2012Utilizări permise ale operelor orfane ***I

P7_TA(2012)0349

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD))

2013/C 353 E/53

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0289), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0289),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 53 alineatul (1), 62 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0138/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 53 alineatul (1), 62 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0138/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 iunie 2012, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 iunie 2012, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și cel al Comisiei pentru cultură și educație (A7-0055/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și cel al Comisiei pentru cultură și educație (A7-0055/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 376, 22.12.2011, p. 66.

---

Joi, 13 septembrie 2012P7_TC1-COD(2011)0136

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite utilizări permise ale operelor orfane

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/28/UE.)

---

| 3.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 353/323 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 353/323

---

Joi, 13 septembrie 2012Preferințele comerciale autonome de urgență pentru Pakistan ***I

P7_TA(2012)0350

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2013/C 353 E/54

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0552), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0552),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0322/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0322/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 iulie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 18 iulie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0069/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0069/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (1); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (1);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 10 mai 2011 (Texte adoptate, P7_TA(2011)0205).

---

Joi, 13 septembrie 2012P7_TC1-COD(2010)0289

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1029/2012.)

---