# Euroopa Liidu C 346/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.346.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 346 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide27. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.346.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 346

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide27. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 346/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2013/C 346/02 | Komisjoni rakendusotsus, 26. november 2013, millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, keda komisjon loeb koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 2 |
| 2013/C 346/03 | Komisjoni otsus, 26. november 2013, millega teavitatakse kolmandaid riike, kelle puhul komisjon peab võimalikuks nende kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 26 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 346/01

Euro vahetuskurss

1

2013/C 346/02

Komisjoni rakendusotsus, 26. november 2013, millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, keda komisjon loeb koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

2

2013/C 346/03

Komisjoni otsus, 26. november 2013, millega teavitatakse kolmandaid riike, kelle puhul komisjon peab võimalikuks nende kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

26

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 346/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 50 |
| 2013/C 346/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 52 |
| 2013/C 346/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach) (
  1
  ) | 53 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 346/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

50

2013/C 346/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

52

2013/C 346/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach) (
  1
  )

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/1

---

Euro vahetuskurss (1)

26. november 2013

2013/C 346/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3547 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,34 |
| DKK | Taani kroon | 7,4585 |
| GBP | Inglise nael | 0,83830 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8942 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2312 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,2685 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,329 |
| HUF | Ungari forint | 298,72 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7030 |
| PLN | Poola zlott | 4,1987 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4448 |
| TRY | Türgi liir | 2,7280 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4861 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4258 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5022 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6528 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6965 |
| KRW | Korea vonn | 1 437,19 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,7028 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,2530 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6455 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 935,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3625 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,271 |
| RUB | Vene rubla | 44,6620 |
| THB | Tai baat | 43,463 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1139 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7212 |
| INR | India ruupia | 84,6470 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3547

JPY

Jaapani jeen

137,34

DKK

Taani kroon

7,4585

GBP

Inglise nael

0,83830

SEK

Rootsi kroon

8,8942

CHF

Šveitsi frank

1,2312

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,2685

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,329

HUF

Ungari forint

298,72

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7030

PLN

Poola zlott

4,1987

RON

Rumeenia leu

4,4448

TRY

Türgi liir

2,7280

AUD

Austraalia dollar

1,4861

CAD

Kanada dollar

1,4258

HKD

Hongkongi dollar

10,5022

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6528

SGD

Singapuri dollar

1,6965

KRW

Korea vonn

1 437,19

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,7028

CNY

Hiina jüaan

8,2530

HRK

Horvaatia kuna

7,6455

IDR

Indoneesia ruupia

15 935,30

MYR

Malaisia ringit

4,3625

PHP

Filipiini peeso

59,271

RUB

Vene rubla

44,6620

THB

Tai baat

43,463

BRL

Brasiilia reaal

3,1139

MXN

Mehhiko peeso

17,7212

INR

India ruupia

84,6470

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/2

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

26. november 2013,

millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, keda komisjon loeb koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

2013/C 346/02

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 29. septembri 2008 aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (ETR-kalapüügi määrus) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (ETR-kalapüügi määrus) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaksmääratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avaldamise, selliste riikide nimekirjast eemaldamise ning mis tahes erakorraliste meetmete menetlus. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaksmääratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avaldamise, selliste riikide nimekirjast eemaldamise ning mis tahes erakorraliste meetmete menetlus.

| (3) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt võib Euroopa Komisjon määrata kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmanda riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt võib Euroopa Komisjon määrata kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmanda riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (4) | Koostööd mittetegevad kolmandad riigid määratakse kindlaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamise põhjal. |
| --- | --- |

(4)

Koostööd mittetegevad kolmandad riigid määratakse kindlaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamise põhjal.

| (5) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 võib nõukogu koostada koostööd mittetegevate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 võib nõukogu koostada koostööd mittetegevate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.

| (6) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt peavad kolmandast riigist lipuriigid teatama komisjonile õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(6)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt peavad kolmandast riigist lipuriigid teatama komisjonile õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma.

| (7) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt teeb komisjon kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt teeb komisjon kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega.

| (8) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teatas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsusega kaheksale riigile, et ta peab võimalikuks nende kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teatas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsusega kaheksale riigile, et ta peab võimalikuks nende kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (9) | Komisjon lisas 15. novembri 2012. aasta otsusesse sellise esialgse kindlaksmääramise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon lisas 15. novembri 2012. aasta otsusesse sellise esialgse kindlaksmääramise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused.

| (10) | Komisjon teatas 15. novembril 2012 neile kaheksale riigile eraldi kirjades, et peab võimalikuks nende riikide kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina. Kirjadele oli lisatud 15. novembri 2012. aasta otsus. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas 15. novembril 2012 neile kaheksale riigile eraldi kirjades, et peab võimalikuks nende riikide kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina. Kirjadele oli lisatud 15. novembri 2012. aasta otsus.

| (11) | Neis kirjades märkis komisjon, et selleks, et neid riike ei määrataks kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja neid ei soovitataks kanda selliste riikide nimekirja vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklitele 31 ja 33, kutsutakse neid üles koostama tihedas koostöös komisjoniga tegevuskava komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puudujääkide kõrvaldamiseks ja seda kava rakendama. Kui asjaomased riigid oleksid tegevuskava õigeaegselt ja tulemuslikult rakendanud, oleksid nad võinud vältida seda, et nad määratakse kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja soovitatakse kanda selliste riikide nimekirja. |
| --- | --- |

(11)

Neis kirjades märkis komisjon, et selleks, et neid riike ei määrataks kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja neid ei soovitataks kanda selliste riikide nimekirja vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklitele 31 ja 33, kutsutakse neid üles koostama tihedas koostöös komisjoniga tegevuskava komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puudujääkide kõrvaldamiseks ja seda kava rakendama. Kui asjaomased riigid oleksid tegevuskava õigeaegselt ja tulemuslikult rakendanud, oleksid nad võinud vältida seda, et nad määratakse kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja soovitatakse kanda selliste riikide nimekirja.

| (12) | Komisjon kutsus kaheksat asjaomast riiki üles 1) võtma kõik vajalikud meetmed komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamiseks; 2) hindama komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamist; 3) saatma komisjonile iga kuue kuu järel üksikasjalikud aruanded, milles on hinnatud kõigi meetmete rakendamist muu hulgas selle poolest, kui tõhusalt nad aitavad igaüks eraldi ja/või kõik koos tagada kõigile nõuetele vastava kalanduskontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kutsus kaheksat asjaomast riiki üles 1) võtma kõik vajalikud meetmed komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamiseks; 2) hindama komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamist; 3) saatma komisjonile iga kuue kuu järel üksikasjalikud aruanded, milles on hinnatud kõigi meetmete rakendamist muu hulgas selle poolest, kui tõhusalt nad aitavad igaüks eraldi ja/või kõik koos tagada kõigile nõuetele vastava kalanduskontrollisüsteemi.

| (13) | Kaheksale asjaomasele riigile anti võimalus vastata komisjoni otsuses sõnaselgelt väljendatud küsimustele ja muule asjakohasele teabele ning esitada tõendid, et lükata ümber 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud faktid või neid täiendada või võtta vajaduse korral vastu tegevuskava olukorra heastamiseks ja vastavad meetmed. Neile kaheksale riigile tagati õigus küsida ja esitada lisateavet. |
| --- | --- |

(13)

Kaheksale asjaomasele riigile anti võimalus vastata komisjoni otsuses sõnaselgelt väljendatud küsimustele ja muule asjakohasele teabele ning esitada tõendid, et lükata ümber 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud faktid või neid täiendada või võtta vajaduse korral vastu tegevuskava olukorra heastamiseks ja vastavad meetmed. Neile kaheksale riigile tagati õigus küsida ja esitada lisateavet.

| (14) | Seepärast alustas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsuse ja kirjadega kaheksa asjaomase riigiga dialoogi ja märkis, et tema arvates piisab põhimõtteliselt kuuekuusest ajavahemikust kõnealuse küsimuse lahendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast alustas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsuse ja kirjadega kaheksa asjaomase riigiga dialoogi ja märkis, et tema arvates piisab põhimõtteliselt kuuekuusest ajavahemikust kõnealuse küsimuse lahendamiseks.

| (15) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel kõnealuselt kaheksalt riigilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse. Neid kaheksat riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel kõnealuselt kaheksalt riigilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse. Neid kaheksat riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (16) | Nagu käesolevas komisjoni rakendusotsuses on selgitatud, ei suutnud Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik ümber lükata komisjoni toodud fakte ega esitada vastavat tegevuskava. |
| --- | --- |

(16)

Nagu käesolevas komisjoni rakendusotsuses on selgitatud, ei suutnud Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik ümber lükata komisjoni toodud fakte ega esitada vastavat tegevuskava.

| (17) | Käesolev komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik kindlaks riigina, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina, on seotud ETR-kalapüügi määruse rakendamisega ning selles on lähtutud uurimisest ja dialoogist, mis on toimunud kooskõlas nimetatud määruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Määruses on muu hulgas osutatud kolmandate riikide kohustustele võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mis tulenevad neile kui lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärsele riigile rahvusvahelisest õigusest. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik kindlaks riigina, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina, on seotud ETR-kalapüügi määruse rakendamisega ning selles on lähtutud uurimisest ja dialoogist, mis on toimunud kooskõlas nimetatud määruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Määruses on muu hulgas osutatud kolmandate riikide kohustustele võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mis tulenevad neile kui lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärsele riigile rahvusvahelisest õigusest.

| (18) | Komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik kindlaks riigina, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina, toob vajaduse korral kaasa ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktis g sätestatud tagajärjed. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni rakendusotsus, millega määratakse Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik kindlaks riigina, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina, toob vajaduse korral kaasa ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktis g sätestatud tagajärjed.

2.   BELIZE’I SUHTES KOHALDATAV MENETLUS

| (19) | Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Belize'ile 15. novembri 2012 otsusega, et peab võimalikuks Belize'i kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (2). |
| --- | --- |

(19)

Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Belize'ile 15. novembri 2012 otsusega, et peab võimalikuks Belize'i kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (2).

| (20) | Komisjon kutsus Belize'i üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava komisjoni otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon kutsus Belize'i üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava komisjoni otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks.

| (21) | Komisjon määras väljapakutud tegevuskavas kindlaks mitu puudust rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel ning need olid eelkõige seotud piisava õigusraamistiku vastuvõtmisega ning piisava ja tõhusa seire- ja kontrollisüsteemi, heidutava karistussüsteemi ja püügisertifitseerimissüsteemi nõuetekohase rakendamise puudumisega. Kindlaksmääratud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon määras väljapakutud tegevuskavas kindlaks mitu puudust rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel ning need olid eelkõige seotud piisava õigusraamistiku vastuvõtmisega ning piisava ja tõhusa seire- ja kontrollisüsteemi, heidutava karistussüsteemi ja püügisertifitseerimissüsteemi nõuetekohase rakendamise puudumisega. Kindlaksmääratud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus.

| (22) | Komisjon kohtus 20. novembril 2012 Brüsselis Belize’i ametiasutustega, et saada ülevaade olukorrast ja selgitada välja komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse järel võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kohtus 20. novembril 2012 Brüsselis Belize’i ametiasutustega, et saada ülevaade olukorrast ja selgitada välja komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse järel võetavad meetmed.

| (23) | Belize väljendas 10. detsembril 2012 nõusolekut alustada komisjoniga arutelusid ja soovi leppida kokku tegevuskava. |
| --- | --- |

(23)

Belize väljendas 10. detsembril 2012 nõusolekut alustada komisjoniga arutelusid ja soovi leppida kokku tegevuskava.

| (24) | Belize esitas 28. detsembril 2012 ning 29. jaanuaril ja 13. veebruaril 2013 kirjalikud seisukohad. |
| --- | --- |

(24)

Belize esitas 28. detsembril 2012 ning 29. jaanuaril ja 13. veebruaril 2013 kirjalikud seisukohad.

| (25) | Komisjon palus 24. jaanuari 2013. aasta kirjas Belize'il esitada ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon palus 24. jaanuari 2013. aasta kirjas Belize'il esitada ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta.

| (26) | Belize’i ametiasutused esitasid 26. veebruaril 2013 järgmised dokumendid: 1) kaaskiri ja seletuskiri; 2) Belize'i strateegilise tegevuskava ajakohastus; 3) ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta; 4) sadamates tehtava avamerepüügikontrolli esialgne ajakava; 5) 2011. ja 2012. aasta rikkumiste ja karistuste loetelu; 6) statistika püügisertifikaatide kohta; 7) loetelu laevadest, kellel on luba tegutseda avamerel; 8) loetelu laevadest, kellel on luba tegutseda Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT), Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC), India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) piirkondades; 9) loetelu muudest laevadest, kellel on luba tegutseda Belize'i lipu all. |
| --- | --- |

(26)

Belize’i ametiasutused esitasid 26. veebruaril 2013 järgmised dokumendid: 1) kaaskiri ja seletuskiri; 2) Belize'i strateegilise tegevuskava ajakohastus; 3) ajakohane teave soovitatud tegevuskava põhipunktide kohta; 4) sadamates tehtava avamerepüügikontrolli esialgne ajakava; 5) 2011. ja 2012. aasta rikkumiste ja karistuste loetelu; 6) statistika püügisertifikaatide kohta; 7) loetelu laevadest, kellel on luba tegutseda avamerel; 8) loetelu laevadest, kellel on luba tegutseda Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT), Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC), India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) piirkondades; 9) loetelu muudest laevadest, kellel on luba tegutseda Belize'i lipu all.

| (27) | Komisjon ja Belize pidasid Brüsselis 5. märtsil 2013 tehnilise konsultatsiooni. Sel kohtumisel esitasid Belize’i ametiasutused komisjonile ettekande riigi avamerekalalaevastiku haldamiseks ja juhtimiseks võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon ja Belize pidasid Brüsselis 5. märtsil 2013 tehnilise konsultatsiooni. Sel kohtumisel esitasid Belize’i ametiasutused komisjonile ettekande riigi avamerekalalaevastiku haldamiseks ja juhtimiseks võetud meetmete kohta.

| (28) | Komisjon esitas pärast Brüsselis 5. märtsil 2013 toimunud tehnilist konsultatsiooni Belize'ile 14. märtsi 2013. aasta kirjas üksikasjaliku ajakohastatud ülevaate veel kõrvaldamata puudustest ning palus Belize'il uurida komisjoni märkusi ette pandud tegevuskava kohta ja esitada kogu lisateave ja dokumentatsioon, mida Belize peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon esitas pärast Brüsselis 5. märtsil 2013 toimunud tehnilist konsultatsiooni Belize'ile 14. märtsi 2013. aasta kirjas üksikasjaliku ajakohastatud ülevaate veel kõrvaldamata puudustest ning palus Belize'il uurida komisjoni märkusi ette pandud tegevuskava kohta ja esitada kogu lisateave ja dokumentatsioon, mida Belize peab asjakohaseks.

| (29) | Belize esitas 30. mail 2013 täiendavad kirjalikud seisukohad, sh järgmised dokumendid: 1) tabel Belize'i edusammudest soovitatud tegevuskava rakendamisel; 2) ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise riikliku tegevuskava projekt (aastast 2005); 3) avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõu; 4) riikliku vaatlusprogrammi ülevaade; 5) Belize'i lipu all sõitvate laevade loetelu (20. mai 2013. aasta seisuga); 6) tuunilaadsete liikide bioloogiliste andmete kogumist käsitleva koolitusseminari aruanne; 7) uue laevaseire- ja e-päevikusüsteemi põhielemendid. |
| --- | --- |

(29)

Belize esitas 30. mail 2013 täiendavad kirjalikud seisukohad, sh järgmised dokumendid: 1) tabel Belize'i edusammudest soovitatud tegevuskava rakendamisel; 2) ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise riikliku tegevuskava projekt (aastast 2005); 3) avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõu; 4) riikliku vaatlusprogrammi ülevaade; 5) Belize'i lipu all sõitvate laevade loetelu (20. mai 2013. aasta seisuga); 6) tuunilaadsete liikide bioloogiliste andmete kogumist käsitleva koolitusseminari aruanne; 7) uue laevaseire- ja e-päevikusüsteemi põhielemendid.

| (30) | Belize uuris 24. juulil 2013 menetluse hetkesesisu kohta. Komisjon saatis Belize'ile 5. augustil 2013 vastukirja. |
| --- | --- |

(30)

Belize uuris 24. juulil 2013 menetluse hetkesesisu kohta. Komisjon saatis Belize'ile 5. augustil 2013 vastukirja.

| (31) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Belize'ilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Belize'ilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (32) | Kogutud tõendeid arvesse võttes (vt käesoleva otsuse punkt 3) leiab komisjon, et Belize ei ole komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi piisavalt kõrvaldanud. Samuti ei ole lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

(32)

Kogutud tõendeid arvesse võttes (vt käesoleva otsuse punkt 3) leiab komisjon, et Belize ei ole komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi piisavalt kõrvaldanud. Samuti ei ole lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendatud.

3.   BELIZE’I KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (33) | Käesolevaga hindab komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Belize'ilt selle kohta saadud asjakohast teavet, ette pandud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid, kuidas Belize täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevaga hindab komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Belize'ilt selle kohta saadud asjakohast teavet, ette pandud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid, kuidas Belize täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

3.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning niisuguse kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkt a)

| (34) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 20 on märgitud, et komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et mitu ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva sõitsid Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid olid need laevad sellisesse nimekirja kandnud (3). Need laevad olid 15. novembri 2012. aasta seisuga Goidau Ruey No 1, Orca, Reymar 6, Sunny Jane, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688. |
| --- | --- |

(34)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 20 on märgitud, et komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et mitu ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva sõitsid Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid olid need laevad sellisesse nimekirja kandnud (3). Need laevad olid 15. novembri 2012. aasta seisuga Goidau Ruey No 1, Orca, Reymar 6, Sunny Jane, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688.

| (35) | Komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et praegu sõidab kaheksa ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on need laevad sellisesse nimekirja kandnud (4). Need laevad on Amorinn, Chia Hao No 66, Orca, Ray, Reymar 6, Tchaw, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688. Laevad Amorinn, Ray ja Tchaw on kantud Atlandi vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) ja Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni (SEAFO) nimekirja, laevad Orca, Reymar 6, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688 on kantud IATTC ning laev Chia Hao No 66 nii IATTC kui ka ICCAT nimekirja. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirja järgi sõidab laev Ray Belize'i lipu all. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et praegu sõidab kaheksa ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on need laevad sellisesse nimekirja kandnud (4). Need laevad on Amorinn, Chia Hao No 66, Orca, Ray, Reymar 6, Tchaw, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688. Laevad Amorinn, Ray ja Tchaw on kantud Atlandi vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) ja Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni (SEAFO) nimekirja, laevad Orca, Reymar 6, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688 on kantud IATTC ning laev Chia Hao No 66 nii IATTC kui ka ICCAT nimekirja. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirja järgi sõidab laev Ray Belize'i lipu all.

| (36) | Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse punktis 3.1, on asjaolu, et mitu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades ETR-kalapüügiga tegelevana esitatud laeva sõitsid Belize’i lipu all pärast nende lisamist kõnealustesse nimekirjadesse, selge märk sellest, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(36)

Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse punktis 3.1, on asjaolu, et mitu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades ETR-kalapüügiga tegelevana esitatud laeva sõitsid Belize’i lipu all pärast nende lisamist kõnealustesse nimekirjadesse, selge märk sellest, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (37) | Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust on selliste laevade arv, kes sõidavad Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, suurenenud kaheksani. Seega ei ole Belize oma kohustusi tulemuslikult täitnud ega täitnud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmeid, mis tähendab, et see riik ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 94 lõike 2 punktist b, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. Samuti näitab see, et Belize ei ole taganud, et tema lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning see ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 34, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda. |
| --- | --- |

(37)

Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust on selliste laevade arv, kes sõidavad Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, suurenenud kaheksani. Seega ei ole Belize oma kohustusi tulemuslikult täitnud ega täitnud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmeid, mis tähendab, et see riik ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 94 lõike 2 punktist b, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. Samuti näitab see, et Belize ei ole taganud, et tema lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning see ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 34, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda.

| (38) | Lisaks vastutab lipuriik kooskõlas 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe (UNFSA) artikli 18 lõigetega 1 ja 2 oma laevade eest, kes tegutsevad avamerel. Tuletatakse meelde, et UNFSA reguleerimisalasse kuuluvad piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise küsimused. Käesoleva otsuse põhjenduses 35 on märgitud, et viis laeva on kantud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, mille on koostanud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid, kes majandavad selliseid kalavarusid. Komisjoni hinnangul on asjaolu, et viis ETR-kalapüügiga tegelevat laeva, mille IATTC ja ICCAT on kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, sõitsid Belize’i lipu all pärast nende lisamist sellisesse nimekirja, selge märk sellest, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. Lisaks näitab asjaolu, et viis ETR-kalapüügiga tegelevat laeva, mille on piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid IATTC ja ICCAT kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, sõitsid Belize’i lipu all pärast nende lisamist sellisesse nimekirja, ka seda, et Belize ei ole täitnud UNFSA artikli 19 lõigete 1 ja 2 kohaseid kohustusi. Olukord on vastuolus ka UNFSA artikliga 20, milles seatakse riikidele kohustus uurida ETR-kalapüüki, teha üksteisega sellekohast koostööd ja karistada selle eest, sest Belize ei ole nende viie ETR-kalapüügiga tegeleva laeva puhul täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid rahvusvahelise koostöö ja jõustamiskohustusi. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks vastutab lipuriik kooskõlas 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe (UNFSA) artikli 18 lõigetega 1 ja 2 oma laevade eest, kes tegutsevad avamerel. Tuletatakse meelde, et UNFSA reguleerimisalasse kuuluvad piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise küsimused. Käesoleva otsuse põhjenduses 35 on märgitud, et viis laeva on kantud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, mille on koostanud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid, kes majandavad selliseid kalavarusid. Komisjoni hinnangul on asjaolu, et viis ETR-kalapüügiga tegelevat laeva, mille IATTC ja ICCAT on kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, sõitsid Belize’i lipu all pärast nende lisamist sellisesse nimekirja, selge märk sellest, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. Lisaks näitab asjaolu, et viis ETR-kalapüügiga tegelevat laeva, mille on piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid IATTC ja ICCAT kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, sõitsid Belize’i lipu all pärast nende lisamist sellisesse nimekirja, ka seda, et Belize ei ole täitnud UNFSA artikli 19 lõigete 1 ja 2 kohaseid kohustusi. Olukord on vastuolus ka UNFSA artikliga 20, milles seatakse riikidele kohustus uurida ETR-kalapüüki, teha üksteisega sellekohast koostööd ja karistada selle eest, sest Belize ei ole nende viie ETR-kalapüügiga tegeleva laeva puhul täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid rahvusvahelise koostöö ja jõustamiskohustusi.

| (39) | Seega tähendab kaheksa sellise laeva olemasolu, mille piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ja mis sõitsid Belize’i lipu pärast nende lisamist sellisesse nimekirja, et Belize ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi. Kindlakstehtud ETR-kalapüügiga tegelevad laevad kahjustavad bioloogiliste ressursside kaitset ja majandamist. Seega ei tegutse Belize kooksõlas UNCLOSe artikliga 118, mille kohaselt peavad riigid tegema koostööd avamere bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel. |
| --- | --- |

(39)

Seega tähendab kaheksa sellise laeva olemasolu, mille piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ja mis sõitsid Belize’i lipu pärast nende lisamist sellisesse nimekirja, et Belize ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi. Kindlakstehtud ETR-kalapüügiga tegelevad laevad kahjustavad bioloogiliste ressursside kaitset ja majandamist. Seega ei tegutse Belize kooksõlas UNCLOSe artikliga 118, mille kohaselt peavad riigid tegema koostööd avamere bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel.

| (40) | Kuna Belize ei ole järginud oma nõuete täitmise ja jõustamiskohustusi, rikub ta ka ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppe III artikli lõiget 8, mille kohaselt peab iga osaline võtma täitemeetmed selliste tema lipu all sõita võivate kalalaevade suhtes, kes kõnealuse kokkuleppe sätteid rikuvad, ning muutma sealhulgas vajaduse korral sellise rikkumise riiklike õigusaktide alusel süüteoks. Kõnealuste rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt karmid, et nendega tagataks tulemuslikult ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppe nõuete täitmine ning et rikkujatelt võetaks ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud hüved. |
| --- | --- |

(40)

Kuna Belize ei ole järginud oma nõuete täitmise ja jõustamiskohustusi, rikub ta ka ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppe III artikli lõiget 8, mille kohaselt peab iga osaline võtma täitemeetmed selliste tema lipu all sõita võivate kalalaevade suhtes, kes kõnealuse kokkuleppe sätteid rikuvad, ning muutma sealhulgas vajaduse korral sellise rikkumise riiklike õigusaktide alusel süüteoks. Kõnealuste rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt karmid, et nendega tagataks tulemuslikult ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppe nõuete täitmine ning et rikkujatelt võetaks ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud hüved.

| (41) | Seoses eespool tõendatud ETR-kalapüügiga Belize'i lipu all sõitvatel laevadel, nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 22 ja 23, ei taganud Belize piisavaid karistusi, ei takistanud korduvaid rikkumisi ega võtnud rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Samuti puudus riigis piisav haldussüsteem uurimiste tegemiseks ja laevade seire. Seda asjakohaste meetmete puudumist ei olnud käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks heastatud. |
| --- | --- |

(41)

Seoses eespool tõendatud ETR-kalapüügiga Belize'i lipu all sõitvatel laevadel, nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 22 ja 23, ei taganud Belize piisavaid karistusi, ei takistanud korduvaid rikkumisi ega võtnud rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Samuti puudus riigis piisav haldussüsteem uurimiste tegemiseks ja laevade seire. Seda asjakohaste meetmete puudumist ei olnud käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks heastatud.

| (42) | Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist esitas Belize käesoleva otsuse põhjendustes 26 ja 29 nimetatud dokumendid. |
| --- | --- |

(42)

Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist esitas Belize käesoleva otsuse põhjendustes 26 ja 29 nimetatud dokumendid.

| (43) | Komisjon leidis, et Belize ei saanud riigi õigusraamistiku puuduste tõttu võtta korduva ETR-kalapüügi suhtes piisavaid tulemuslikke meetmeid. Seetõttu soovitatakse tegevuskavas õigusraamistik läbi vaadata, et tagada avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamine. Vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu, mille Belize esitas, ei ole aga vastu võetud ega isegi esindajatekojale esitatud. Eelnõu hõlmab eelkõige sätteid, mis käsitlevad järgmist: kalavarude kaitse ja majandamine; loa andmise nõuded ja tingimused; kalapüük Belize’i majandusvööndis ja sellest väljaspool; seire, kontroll ja järelevalve; kalalaevade register ja karistusi käsitlevad üldsätted. Vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu on siiski vaid üldine õigusakt ja selle täielikuks toimimiseks on selle XXI osas ette nähtud, et selle õigusakti jõustamiseks ja nõuetekohaseks haldamiseks võib vaja minna mitut määrust. Eelnõus on sätestatud, et sellised määrused võivad vajalikud olla eeskätt järgmistes valdkondades: püügilitsentside väljaandmine ja kalapüügi reguleerimine; Belize'i lipu all sõitvatel kalalaevade prahtimise tingimused või asjaolud; mobiilsete transiiverite paigaldamine kõnealuse õigusakti alusel kala püüda võivatele üksikutele laevadele või laevakategooriatele ning nende transiiverite kasutamine; kõnealuse õigusakti alusel protsesse läbi viivate isikute ametisse nimetamine ja haldamine ning vastavad menetlused; nõuded, mille kohaselt esitatakse kala püügi, lastimise, lossimise, käitlemise, ümberlaadimise, transpordi, omamise ja kõrvaldamisega seotud laevade tulu saavate omanike andmed; määruste rikkumised ja nende eest määratavad karistused. Eespool nimetatud aspektide kohta on Belize’i ametiasutused pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist esitanud vaid avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõu. Asjakohast vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu on ette valmistatud juba aastast 2011, kuid sellest ajast saati ei ole tehtud konkreetseid edusamme. Eelnõu ei ole veel vastu võetud ja see ei ole seetõttu õiguslikult siduv. Pealegi ei ole Belize’i pädevad asutused esitanud kõnealuse eelnõu jõustamise ja rakendamise konkreetset ajakava. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon leidis, et Belize ei saanud riigi õigusraamistiku puuduste tõttu võtta korduva ETR-kalapüügi suhtes piisavaid tulemuslikke meetmeid. Seetõttu soovitatakse tegevuskavas õigusraamistik läbi vaadata, et tagada avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamine. Vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu, mille Belize esitas, ei ole aga vastu võetud ega isegi esindajatekojale esitatud. Eelnõu hõlmab eelkõige sätteid, mis käsitlevad järgmist: kalavarude kaitse ja majandamine; loa andmise nõuded ja tingimused; kalapüük Belize’i majandusvööndis ja sellest väljaspool; seire, kontroll ja järelevalve; kalalaevade register ja karistusi käsitlevad üldsätted. Vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu on siiski vaid üldine õigusakt ja selle täielikuks toimimiseks on selle XXI osas ette nähtud, et selle õigusakti jõustamiseks ja nõuetekohaseks haldamiseks võib vaja minna mitut määrust. Eelnõus on sätestatud, et sellised määrused võivad vajalikud olla eeskätt järgmistes valdkondades: püügilitsentside väljaandmine ja kalapüügi reguleerimine; Belize'i lipu all sõitvatel kalalaevade prahtimise tingimused või asjaolud; mobiilsete transiiverite paigaldamine kõnealuse õigusakti alusel kala püüda võivatele üksikutele laevadele või laevakategooriatele ning nende transiiverite kasutamine; kõnealuse õigusakti alusel protsesse läbi viivate isikute ametisse nimetamine ja haldamine ning vastavad menetlused; nõuded, mille kohaselt esitatakse kala püügi, lastimise, lossimise, käitlemise, ümberlaadimise, transpordi, omamise ja kõrvaldamisega seotud laevade tulu saavate omanike andmed; määruste rikkumised ja nende eest määratavad karistused. Eespool nimetatud aspektide kohta on Belize’i ametiasutused pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist esitanud vaid avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõu. Asjakohast vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu on ette valmistatud juba aastast 2011, kuid sellest ajast saati ei ole tehtud konkreetseid edusamme. Eelnõu ei ole veel vastu võetud ja see ei ole seetõttu õiguslikult siduv. Pealegi ei ole Belize’i pädevad asutused esitanud kõnealuse eelnõu jõustamise ja rakendamise konkreetset ajakava. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (44) | Belize’i ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise riikliku tegevuskava projekt on pärit aastast 2005 ja seda ei ole veel vastu võetud, mis ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktidega 25, 26 ja 27, millega nõutakse riikidelt ETR-kalapüügi vastase riikliku tegevuskava koostamist. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(44)

Belize’i ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise riikliku tegevuskava projekt on pärit aastast 2005 ja seda ei ole veel vastu võetud, mis ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktidega 25, 26 ja 27, millega nõutakse riikidelt ETR-kalapüügi vastase riikliku tegevuskava koostamist. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (45) | Seetõttu leidis komisjon, et mitte üksnes ei ole Belize'i lipu all sõitvad laevad korduvalt tegelenud ETR-kalapüügiga, vaid see riik ei jõusta ka heidutavat karistussüsteemi. Kehtivate siduvate õigusnormidega (5) on ette nähtud järgmised karistused: kirjalik hoiatus, rahatrahv, staatuse ja/või dokumendi tühistamine ning kontrollimisloa peatamine või tühistamine. Maksimumtrahv (50 000 USA dollarit) ei ole piisavalt heidutav ega ole seega kooskõlas UNFSA artikli 19 lõikega 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning nendega tuleks võtta rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(45)

Seetõttu leidis komisjon, et mitte üksnes ei ole Belize'i lipu all sõitvad laevad korduvalt tegelenud ETR-kalapüügiga, vaid see riik ei jõusta ka heidutavat karistussüsteemi. Kehtivate siduvate õigusnormidega (5) on ette nähtud järgmised karistused: kirjalik hoiatus, rahatrahv, staatuse ja/või dokumendi tühistamine ning kontrollimisloa peatamine või tühistamine. Maksimumtrahv (50 000 USA dollarit) ei ole piisavalt heidutav ega ole seega kooskõlas UNFSA artikli 19 lõikega 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning nendega tuleks võtta rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu.

| (46) | Käesoleva otsuse põhjenduses 43 on märgitud, et Belize’i ametiasutused on esitanud avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse uue eelnõu. Kuna selle eelnõuga täiendatakse vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu, ei jõustu see enne viimatinimetatu vastuvõtmist. Lisaks nähakse avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõuga ette vaid halduskaristused. Sellega nähakse küll ette rahatrahvid, kuid nende suurus ei ole selgelt reguleeritud. Karistusmenetlus ei hõlma väidetavate rikkumiste uurimise selgeid tähtaegu. Kavandatud karistussüsteemi rakendamisega seotud kohustused ei ole Belize’i pädevate asutuste vahel selgelt jaotatud. Asjaolu, et rahatrahvide suurus ei ole selgelt kindlaks määratud, tähendab, et Belize ei suudaks eelnõu vastuvõtmise korral täita UNFSA artikli 19 lõike 2 nõudeid. See, et rahatrahvide suurus on kindlaks määramata, ei oleks eelnõu vastuvõtmise korral kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21 esitatud soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ning see lõpetada ja võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. Lisaks ei kehtestata avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõuga karistusi Belize'i lipu all sõitvatele laevadele võimaliku ETR-kalapüügi eest kolmandate riikide vetes. |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva otsuse põhjenduses 43 on märgitud, et Belize’i ametiasutused on esitanud avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse uue eelnõu. Kuna selle eelnõuga täiendatakse vee bioloogilisi ressursse käsitleva õigusakti eelnõu, ei jõustu see enne viimatinimetatu vastuvõtmist. Lisaks nähakse avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõuga ette vaid halduskaristused. Sellega nähakse küll ette rahatrahvid, kuid nende suurus ei ole selgelt reguleeritud. Karistusmenetlus ei hõlma väidetavate rikkumiste uurimise selgeid tähtaegu. Kavandatud karistussüsteemi rakendamisega seotud kohustused ei ole Belize’i pädevate asutuste vahel selgelt jaotatud. Asjaolu, et rahatrahvide suurus ei ole selgelt kindlaks määratud, tähendab, et Belize ei suudaks eelnõu vastuvõtmise korral täita UNFSA artikli 19 lõike 2 nõudeid. See, et rahatrahvide suurus on kindlaks määramata, ei oleks eelnõu vastuvõtmise korral kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21 esitatud soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ning see lõpetada ja võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. Lisaks ei kehtestata avamerepüügi suhtes kohaldatavaid karistusi käsitleva määruse eelnõuga karistusi Belize'i lipu all sõitvatele laevadele võimaliku ETR-kalapüügi eest kolmandate riikide vetes.

| (47) | Seega ei ole Belize'i poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artiklite 94 ja 118, UNFSA artiklite 18, 19 ja 20 ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppe III artikli lõike 8 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(47)

Seega ei ole Belize'i poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artiklite 94 ja 118, UNFSA artiklite 18, 19 ja 20 ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni meetmete järgimise kokkuleppe III artikli lõike 8 sätete täitmiseks.

| (48) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 21–27 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 4 punktiga a seisukohal, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki varem tema lipu all sõitnud laevade poolt. |
| --- | --- |

(48)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 21–27 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 4 punktiga a seisukohal, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki varem tema lipu all sõitnud laevade poolt.

3.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktid b, c ja d)

| (49) | Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 31–36, analüüsis komisjon, kas Belize on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(49)

Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 31–36, analüüsis komisjon, kas Belize on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (50) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 33 on kirjeldatud, et Belize ei taganud, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ja suurimas võimalikus ulatuses kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida, hoida ära ja lõpetada ETR-kalapüüki ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(50)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 33 on kirjeldatud, et Belize ei taganud, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ja suurimas võimalikus ulatuses kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida, hoida ära ja lõpetada ETR-kalapüüki ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (51) | Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjendustes 45–46, ei ole Belize pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist kehtestanud heidutavat karistussüsteemi. Kehtivad karistused ei ole kooskõlas UNFSA artikli 19 lõikes 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning need peaksid võtma rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(51)

Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjendustes 45–46, ei ole Belize pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist kehtestanud heidutavat karistussüsteemi. Kehtivad karistused ei ole kooskõlas UNFSA artikli 19 lõikes 2, milles on muu hulgas sätestatud, et karistused peaksid olema piisavalt karmid ning need peaksid võtma rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu.

| (52) | Olemasolev tõendusmaterjal kinnitab endiselt, et Belize ei ole rahvusvahelise õiguse raames täitnud oma tulemuslike täitemeetmetega seotud kohustusi. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjendustes 35–40, sõitsid Belize’i lipu all kaheksa laeva pärast seda, kui piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid olid nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. Nende ETR-kalapüügiga tegelevate laevade olemasolu annab tunnistust Belize’i suutmatusest täita UNFSA artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, mis on seotud tema laevadega, kes tegutsevad avamerel. |
| --- | --- |

(52)

Olemasolev tõendusmaterjal kinnitab endiselt, et Belize ei ole rahvusvahelise õiguse raames täitnud oma tulemuslike täitemeetmetega seotud kohustusi. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjendustes 35–40, sõitsid Belize’i lipu all kaheksa laeva pärast seda, kui piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid olid nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. Nende ETR-kalapüügiga tegelevate laevade olemasolu annab tunnistust Belize’i suutmatusest täita UNFSA artikli 18 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, mis on seotud tema laevadega, kes tegutsevad avamerel.

| (53) | Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 32, kinnitab asjaolu, et piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjas on mitu sellist laeva, kes tegelesid sellise kalapüügiga ning sõitsid Belize’i lipu all ka pärast kõnealusesse nimekirja kandmist, Belize’i suutmatust rakendada oma kalalaevade üle täielikku jurisdiktsiooni. Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust on selliste laevade arv, kes sõidavad Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, praeguseks suurenenud kaheksani. Seega ei ole Belize suutnud näidata, et ta täidab UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, milles sätestatakse, et lipuriigile kuulub riikliku õiguse alusel jurisdiktsioon iga selle riigi lipu all sõitva laeva, selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna üle. |
| --- | --- |

(53)

Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 32, kinnitab asjaolu, et piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjas on mitu sellist laeva, kes tegelesid sellise kalapüügiga ning sõitsid Belize’i lipu all ka pärast kõnealusesse nimekirja kandmist, Belize’i suutmatust rakendada oma kalalaevade üle täielikku jurisdiktsiooni. Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust on selliste laevade arv, kes sõidavad Belize’i lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, praeguseks suurenenud kaheksani. Seega ei ole Belize suutnud näidata, et ta täidab UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, milles sätestatakse, et lipuriigile kuulub riikliku õiguse alusel jurisdiktsioon iga selle riigi lipu all sõitva laeva, selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna üle.

| (54) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 35 on märgitud, et Belize’i arengutaset ei saa pidada teguriks, mis vähendab pädevate asutuste suutlikkust teha koostööd teiste riikidega ja rakendada täitemeetmeid. Konkreetseid arengutasemest tulenevate piirangute hinnang on lähemalt esitatud käesoleva otsuse põhjendustes 70–72. |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 35 on märgitud, et Belize’i arengutaset ei saa pidada teguriks, mis vähendab pädevate asutuste suutlikkust teha koostööd teiste riikidega ja rakendada täitemeetmeid. Konkreetseid arengutasemest tulenevate piirangute hinnang on lähemalt esitatud käesoleva otsuse põhjendustes 70–72.

| (55) | Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Belize’i lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki. Samuti on komisjon arvesse võtnud pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust toimunut. |
| --- | --- |

(55)

Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Belize’i lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki. Samuti on komisjon arvesse võtnud pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust toimunut.

| (56) | Tehtud on järeldus, et Belize'i poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b ja UNSFA artiklite 18 ja 19 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(56)

Tehtud on järeldus, et Belize'i poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punkti b ja UNSFA artiklite 18 ja 19 sätete täitmiseks.

| (57) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 31–36 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 5 punktidega b, c ja d seisukohal, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina. |
| --- | --- |

(57)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 31–36 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 5 punktidega b, c ja d seisukohal, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina.

3.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (58) | Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 39–63, analüüsis komisjon kogu teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Belize’i staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena ning WCPFCs koostööd tegeva mitteliikmesriigina. Kuna Belize oli 2011. aasta lõpuni Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) koostööd tegev mitteosaline, siis analüüsis komisjon ka teavet, mida ta pidas kõnealuse piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni puhul asjakohaseks. Lisaks analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust asjakohaseks seoses Belize’i staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena. |
| --- | --- |

(58)

Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 39–63, analüüsis komisjon kogu teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Belize’i staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena ning WCPFCs koostööd tegeva mitteliikmesriigina. Kuna Belize oli 2011. aasta lõpuni Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) koostööd tegev mitteosaline, siis analüüsis komisjon ka teavet, mida ta pidas kõnealuse piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni puhul asjakohaseks. Lisaks analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust asjakohaseks seoses Belize’i staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena.

| (59) | Tuletatakse meelde, et ICCAT esitas 2013. aastal, st pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust Belize'ile muret väljendava kirja (6). ICCAT sekretariaat väljendas muret järgmistes küsimustes: vajadus uurida täiendavalt kaaspüügina püütud ICCAT liikide võimalikke teatamata või loata ümberlaadimisi, Belize'i kehtestatud uue laevaseiresüsteemi toimimine ning vajadus saada lisateavet lõunapoolse mõõkkala kvoodi haldamise kohta. ICCAT sekretariaat märkis, et soovitab asjakohaseid meetmeid, et lahendada andmete puudulikkuse probleem ja suutmatus esitada teavet, mis on nõutud kõnealuseid küsimusi käsitlevate ICCAT soovituste täielikuks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(59)

Tuletatakse meelde, et ICCAT esitas 2013. aastal, st pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust Belize'ile muret väljendava kirja (6). ICCAT sekretariaat väljendas muret järgmistes küsimustes: vajadus uurida täiendavalt kaaspüügina püütud ICCAT liikide võimalikke teatamata või loata ümberlaadimisi, Belize'i kehtestatud uue laevaseiresüsteemi toimimine ning vajadus saada lisateavet lõunapoolse mõõkkala kvoodi haldamise kohta. ICCAT sekretariaat märkis, et soovitab asjakohaseid meetmeid, et lahendada andmete puudulikkuse probleem ja suutmatus esitada teavet, mis on nõutud kõnealuseid küsimusi käsitlevate ICCAT soovituste täielikuks rakendamiseks.

| (60) | Komisjon analüüsis ka ICCAT esitatud teavet selle kohta, kuidas Belize täidab ICCAT eeskirju ja aruandluskohustusi. Selleks kasutas komisjon ICCAT 2012. aasta kokkuvõtlikke vastavustabeleid (7). Saadaoleva teabe kohaselt määrati Belize kindlaks puuduste tõttu, mis on seotud merel väljaspool ümberlaadimiste jälgimise vaatlusprogrammi toimunud ümberlaadimistega ja laevaseiresüsteemi edastustega. Lisaks ei ole Belize veel valmis teinud haide liigipõhiste andmete kogumise parandamise kava. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon analüüsis ka ICCAT esitatud teavet selle kohta, kuidas Belize täidab ICCAT eeskirju ja aruandluskohustusi. Selleks kasutas komisjon ICCAT 2012. aasta kokkuvõtlikke vastavustabeleid (7). Saadaoleva teabe kohaselt määrati Belize kindlaks puuduste tõttu, mis on seotud merel väljaspool ümberlaadimiste jälgimise vaatlusprogrammi toimunud ümberlaadimistega ja laevaseiresüsteemi edastustega. Lisaks ei ole Belize veel valmis teinud haide liigipõhiste andmete kogumise parandamise kava.

| (61) | IOTC 2013. aasta vastavusaruandes (8) esitatud teabe kohaselt ei täitnud Belize 2012. aastal ikka veel mitut IOTC resolutsiooni või täitis neid osaliselt. Eelkõige ei ole Belize seoses õngepüügilaevadele kehtiva IOTC resolutsiooniga 12/13 (piirkonna sulgemisega seotud õiguslikud ja haldusmeetmed) esitanud teavet sulgemisperioodi 2012/2013 kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/08 (tegutsevate laevade nimekiri) ei ole Belize esitanud kohustuslikku aruannet IOTC piirkonnas 2012. aastal tegutsenud laevade kohta. Resolutsiooni 07/02 (24 m kogupikkusega või pikemate püügiloaga laevade nimekiri) on Belize täitnud osaliselt, sest puudub teatav kohustuslik teave, nagu tegutsevad sadamad, püügivahendi liik ja mõned kehtetu loaga laevad. Belize ei ole esitanud IOTC resolutsiooniga 06/03 (laevaseiresüsteemi kehtestamine) nõutud kohustuslikku aruannet laevaseiresüsteemi rakendamisel tehtud edusammude kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Belize teatanud selle resolutsiooniga nõutud standardite kohaselt nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ega suuruse sageduse andmeid. IOTC resolutsiooni 05/05 (andmete esitamine haide kohta) on Belize täitnud vaid osaliselt, kuna esitatud ei ole suurust käsitlevaid andmeid. Belize ei ole esitanud resolutsiooniga 12/05 (ümberlaadimised merel) nõutud kohustuslikku aruannet. Belize ei ole rakendanud resolutsiooniga 11/04 (vaatlejad) nõutud vaatlusprogrammi. Eelkõige ei ole riik kehtestanud vaatlussüsteemi üle 24 m pikkuste laevade kohustusliku 5 % merel viibimise kohta ega ole seega täitnud vaatlejate aruandluskohustust. Seoses IOTC resolutsiooniga 01/06 (statistilise dokumendi programm) ei ole Belize teatanud asutusest ja töötajatest, kellel on õigus valideerida statistilisi dokumente suursilm-tuunide kohta. |
| --- | --- |

(61)

IOTC 2013. aasta vastavusaruandes (8) esitatud teabe kohaselt ei täitnud Belize 2012. aastal ikka veel mitut IOTC resolutsiooni või täitis neid osaliselt. Eelkõige ei ole Belize seoses õngepüügilaevadele kehtiva IOTC resolutsiooniga 12/13 (piirkonna sulgemisega seotud õiguslikud ja haldusmeetmed) esitanud teavet sulgemisperioodi 2012/2013 kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/08 (tegutsevate laevade nimekiri) ei ole Belize esitanud kohustuslikku aruannet IOTC piirkonnas 2012. aastal tegutsenud laevade kohta. Resolutsiooni 07/02 (24 m kogupikkusega või pikemate püügiloaga laevade nimekiri) on Belize täitnud osaliselt, sest puudub teatav kohustuslik teave, nagu tegutsevad sadamad, püügivahendi liik ja mõned kehtetu loaga laevad. Belize ei ole esitanud IOTC resolutsiooniga 06/03 (laevaseiresüsteemi kehtestamine) nõutud kohustuslikku aruannet laevaseiresüsteemi rakendamisel tehtud edusammude kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Belize teatanud selle resolutsiooniga nõutud standardite kohaselt nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ega suuruse sageduse andmeid. IOTC resolutsiooni 05/05 (andmete esitamine haide kohta) on Belize täitnud vaid osaliselt, kuna esitatud ei ole suurust käsitlevaid andmeid. Belize ei ole esitanud resolutsiooniga 12/05 (ümberlaadimised merel) nõutud kohustuslikku aruannet. Belize ei ole rakendanud resolutsiooniga 11/04 (vaatlejad) nõutud vaatlusprogrammi. Eelkõige ei ole riik kehtestanud vaatlussüsteemi üle 24 m pikkuste laevade kohustusliku 5 % merel viibimise kohta ega ole seega täitnud vaatlejate aruandluskohustust. Seoses IOTC resolutsiooniga 01/06 (statistilise dokumendi programm) ei ole Belize teatanud asutusest ja töötajatest, kellel on õigus valideerida statistilisi dokumente suursilm-tuunide kohta.

| (62) | Belize tulemused ICCAT kohustuste täitmisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 59 ja 60 ning suutmatus esitada IOTC-le käesoleva otsuse põhjenduses 61 osutatud teave näitab Belize’i suutmatust täita talle UNCLOSe ja UNFSAga pandud lipuriigikohustusi. Eelkõige suutmatus esitada õigel ajal teavet statistika, laevaseiresüsteemi, saagi ja püügikoormuse, merel toimunud ümberlaadimiste ja vaatlusprogrammi kohta piirab Belize’i suutlikkust täita mis on talle seatud UNCLOSe artiklitega 117 ja 118, milles sätestatakse riikide kohustused võtta oma asjaomastele kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks ning teha koostööd avamere piirkondade bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel. |
| --- | --- |

(62)

Belize tulemused ICCAT kohustuste täitmisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 59 ja 60 ning suutmatus esitada IOTC-le käesoleva otsuse põhjenduses 61 osutatud teave näitab Belize’i suutmatust täita talle UNCLOSe ja UNFSAga pandud lipuriigikohustusi. Eelkõige suutmatus esitada õigel ajal teavet statistika, laevaseiresüsteemi, saagi ja püügikoormuse, merel toimunud ümberlaadimiste ja vaatlusprogrammi kohta piirab Belize’i suutlikkust täita mis on talle seatud UNCLOSe artiklitega 117 ja 118, milles sätestatakse riikide kohustused võtta oma asjaomastele kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks ning teha koostööd avamere piirkondade bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel.

| (63) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 46 on kirjeldatud, et komisjoni poolt Belize’is 2010. aasta novembris tehtud kontrollkäigu ajal ilmnes mitu asjaolu, mis olid eeskätt seotud laevaseiresüsteemi töövõime ja vaatlusprogrammiga. Muud probleemküsimused, mis puudutasid eelkõige kontrollisüsteemi ja ümberlaadimise üle tehtavat järelevalvet, toodi esile komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 51 seoses IOTC 2010. aasta vastavusaruandega. Sellega seoses ilmnes teabest, mille Belize’i ametiasutused on esitanud usaldusväärse kontrollisüsteemi loomise, vaatlusprogrammi, lossimisaruannete, ümberlaadimise üle tehtava järelevalve ja saagi lossimise seire kohta, et need asutused ei ole taganud Belize'i lipu all sõitvate laevade tõhusat ja tulemuslikku kontrolli ja seiret kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Belize'il paluti eelkõige luua riiklik seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteem, logiraamatu- ja püügiaruandlussüsteem, lossimisdeklaratsioonide süsteem, lossimise kontrolli süsteem, määratud sadamate süsteem ja vaatluskava. Belize’i ametiasutused esitasid teabe riikliku vaatlusprogrammi ning uue laevaseire- ja e-logiraamatu põhielemendid. Neis dokumentides on kirjeldatud siiski vaid protsessi ettevalmistavat etappi, kuid jõustumise ja nõuetekohase rakendamise üksikasjalikku ajakava ei ole esitatud. Sadamates tehtava avamerepüügikontrolli esialgne ajakava, mille Belize esitas 5. märtsil 2013, on ettevalmistamisel ning selle kallal on veel vaja teha palju tööd, enne kui see tegelikkuses mingit mõju avaldama hakkab. Riiklik vaatlusprogramm on alles koostamisel. Praegune kontrollisüsteem ei võimalda ebapiisavate kontrollivahendite tõttu nõuetekohaselt kontrollida avamerel tegutsevaid Belize'i lipu all sõitvaid laevu. Siinkohal tuletatakse meelde, et Belize'il on suuri raskusi andmete edastamisega erinevatele piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidele, mis piirab riigi suutlikkust täita lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(63)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 46 on kirjeldatud, et komisjoni poolt Belize’is 2010. aasta novembris tehtud kontrollkäigu ajal ilmnes mitu asjaolu, mis olid eeskätt seotud laevaseiresüsteemi töövõime ja vaatlusprogrammiga. Muud probleemküsimused, mis puudutasid eelkõige kontrollisüsteemi ja ümberlaadimise üle tehtavat järelevalvet, toodi esile komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 51 seoses IOTC 2010. aasta vastavusaruandega. Sellega seoses ilmnes teabest, mille Belize’i ametiasutused on esitanud usaldusväärse kontrollisüsteemi loomise, vaatlusprogrammi, lossimisaruannete, ümberlaadimise üle tehtava järelevalve ja saagi lossimise seire kohta, et need asutused ei ole taganud Belize'i lipu all sõitvate laevade tõhusat ja tulemuslikku kontrolli ja seiret kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Belize'il paluti eelkõige luua riiklik seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteem, logiraamatu- ja püügiaruandlussüsteem, lossimisdeklaratsioonide süsteem, lossimise kontrolli süsteem, määratud sadamate süsteem ja vaatluskava. Belize’i ametiasutused esitasid teabe riikliku vaatlusprogrammi ning uue laevaseire- ja e-logiraamatu põhielemendid. Neis dokumentides on kirjeldatud siiski vaid protsessi ettevalmistavat etappi, kuid jõustumise ja nõuetekohase rakendamise üksikasjalikku ajakava ei ole esitatud. Sadamates tehtava avamerepüügikontrolli esialgne ajakava, mille Belize esitas 5. märtsil 2013, on ettevalmistamisel ning selle kallal on veel vaja teha palju tööd, enne kui see tegelikkuses mingit mõju avaldama hakkab. Riiklik vaatlusprogramm on alles koostamisel. Praegune kontrollisüsteem ei võimalda ebapiisavate kontrollivahendite tõttu nõuetekohaselt kontrollida avamerel tegutsevaid Belize'i lipu all sõitvaid laevu. Siinkohal tuletatakse meelde, et Belize'il on suuri raskusi andmete edastamisega erinevatele piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidele, mis piirab riigi suutlikkust täita lipuriigikohustusi.

| (64) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 41, 42, 51 ja 52 ning käesoleva otsuse põhjenduses 62 on märgitud, et Belize ei täitnud oma registreerimis- ja aruandluskohustusi. Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust teatas Belize, et registreerimise küsimus ei ole oluline, kuid ei seadnud samas kahtluse alla piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide järeldusi nõuete täitmise kohta. Selle kohta märgitakse, et piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ametlike dokumentide ja Belize'i avalduste vahel on lahknevusi. Eelkõige leidis komisjon, et Belize'i elektroonilist püügiaruandlussüsteemi töötatakse alles välja ja seda tuleb veel katsetada. Belize'ilt saadud teabest ei ilmnenud muudatusi selles, kuidas riik järgib piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõuetele vastavuse kavasid, millele on osutatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses. Belize ei ole toetanud oma avaldusi asjakohaste dokumentidega, mille alusel saaks komisjon jätta arvesse võtmata piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide olemasolevad vastavusaruanded, milles (nagu käesolevas punktis juba märgitud) on väljendatud tõsist kriitikat selle kohta, kuidas Belize täidab rahvusvahelisi eeskirju. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(64)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 41, 42, 51 ja 52 ning käesoleva otsuse põhjenduses 62 on märgitud, et Belize ei täitnud oma registreerimis- ja aruandluskohustusi. Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust teatas Belize, et registreerimise küsimus ei ole oluline, kuid ei seadnud samas kahtluse alla piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide järeldusi nõuete täitmise kohta. Selle kohta märgitakse, et piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ametlike dokumentide ja Belize'i avalduste vahel on lahknevusi. Eelkõige leidis komisjon, et Belize'i elektroonilist püügiaruandlussüsteemi töötatakse alles välja ja seda tuleb veel katsetada. Belize'ilt saadud teabest ei ilmnenud muudatusi selles, kuidas riik järgib piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõuetele vastavuse kavasid, millele on osutatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses. Belize ei ole toetanud oma avaldusi asjakohaste dokumentidega, mille alusel saaks komisjon jätta arvesse võtmata piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide olemasolevad vastavusaruanded, milles (nagu käesolevas punktis juba märgitud) on väljendatud tõsist kriitikat selle kohta, kuidas Belize täidab rahvusvahelisi eeskirju. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (65) | Komisjon osutab 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 48 ja 52 ning käesoleva otsuse põhjenduses 63 mitmesugustele laevaseiresüsteemiga seotud probleemidele, mille on WCPFC, IOTC ja ICCAT esile toonud. Belize märkis pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust, et ta ajakohastab oma laevaseiresüsteemi. Uus kalandusteabe süsteem ja e-logiraamatu süsteem on aga alles väljatöötamisel ega toimi veel. Lisaks puudub Belize'is toimiv kalapüügiseirekeskus. Mis puudutab seda, kuidas Belize järgib piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõudeid laevaseiresüsteemide kohta, siis on nende organisatsioonide ametlike dokumentide ja Belize'i avalduste vahel lahknevusi. Belize vaidlustas piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide järeldused. Belize'ilt saadud teabest ei ilmnenud aga muudatusi selles, millised on riigi tulemused piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõuetele vastavuse kava raames. Belize ei ole toetanud oma avaldust asjakohaste dokumentidega, mille alusel saaks komisjon jätta arvesse võtmata piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide olemasolevad vastavusaruanded. Seetõttu ja võttes arvesse teavet, mis on kogutud Belize’i ametiasutuste seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkuse (eriti nende operatiivsuutlikkuse ja talitluse) kohta, ei täida Belize ei UNFSA artikli 18 lõike 3 punktis g sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon osutab 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 48 ja 52 ning käesoleva otsuse põhjenduses 63 mitmesugustele laevaseiresüsteemiga seotud probleemidele, mille on WCPFC, IOTC ja ICCAT esile toonud. Belize märkis pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust, et ta ajakohastab oma laevaseiresüsteemi. Uus kalandusteabe süsteem ja e-logiraamatu süsteem on aga alles väljatöötamisel ega toimi veel. Lisaks puudub Belize'is toimiv kalapüügiseirekeskus. Mis puudutab seda, kuidas Belize järgib piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõudeid laevaseiresüsteemide kohta, siis on nende organisatsioonide ametlike dokumentide ja Belize'i avalduste vahel lahknevusi. Belize vaidlustas piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide järeldused. Belize'ilt saadud teabest ei ilmnenud aga muudatusi selles, millised on riigi tulemused piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõuetele vastavuse kava raames. Belize ei ole toetanud oma avaldust asjakohaste dokumentidega, mille alusel saaks komisjon jätta arvesse võtmata piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide olemasolevad vastavusaruanded. Seetõttu ja võttes arvesse teavet, mis on kogutud Belize’i ametiasutuste seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkuse (eriti nende operatiivsuutlikkuse ja talitluse) kohta, ei täida Belize ei UNFSA artikli 18 lõike 3 punktis g sätestatud tingimusi.

| (66) | Käesoleva otsuse punktis 3.3 esitatud asjaolud näitavad, et Belize’i tegevus ei vasta UNFSA artikli 18 lõike 3 nõuetele. |
| --- | --- |

(66)

Käesoleva otsuse punktis 3.3 esitatud asjaolud näitavad, et Belize’i tegevus ei vasta UNFSA artikli 18 lõike 3 nõuetele.

| (67) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 63 on märgitud, et Belize peab laevade registreerimiseks rahvusvahelist merekaubanduse registrit (IMMARBE), mis ei taga aga Belize’i lipu all sõitvate laevade tegelikku seost riigiga. Belize teatas, et tema kalalaevastik on tema kontrolli all vaatamata sellele, et IMMARBE-t haldab eraõiguslik üksus. Üldsusele kättesaadavast teabest ilmnes, et IMMARBE kuulub alates 2013. aasta juunist Belize'i valitsuse kontrolli alla (9). Kuigi Belize tegi otsuse IMMARBE riigistamise kohta 13. juulil 2013, ei ole komisjon saanud Belize'ilt teadet täiendavate andmetega selle tõenduseks, et on olemas tegelik seos selle riigi ja tema registrisse kantud laevade vahel. See olukord ei ole kooskõlas UNCLOSe artiklis 91 sätestatud kohustustega. |
| --- | --- |

(67)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 63 on märgitud, et Belize peab laevade registreerimiseks rahvusvahelist merekaubanduse registrit (IMMARBE), mis ei taga aga Belize’i lipu all sõitvate laevade tegelikku seost riigiga. Belize teatas, et tema kalalaevastik on tema kontrolli all vaatamata sellele, et IMMARBE-t haldab eraõiguslik üksus. Üldsusele kättesaadavast teabest ilmnes, et IMMARBE kuulub alates 2013. aasta juunist Belize'i valitsuse kontrolli alla (9). Kuigi Belize tegi otsuse IMMARBE riigistamise kohta 13. juulil 2013, ei ole komisjon saanud Belize'ilt teadet täiendavate andmetega selle tõenduseks, et on olemas tegelik seos selle riigi ja tema registrisse kantud laevade vahel. See olukord ei ole kooskõlas UNCLOSe artiklis 91 sätestatud kohustustega.

| (68) | Tehtud on järeldus, et Belize'i poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 91, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18 ja 3 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(68)

Tehtud on järeldus, et Belize'i poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 91, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18 ja 3 sätete täitmiseks.

| (69) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 39–63 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(69)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 39–63 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Belize ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (70) | Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (10) põhjal käsitatakse Belize'i keskmise inimarengutasemega riigina (96. riik 186 riigist) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on see riik liigitatud madalama keskmise sissetulekuga riigiks. |
| --- | --- |

(70)

Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (10) põhjal käsitatakse Belize'i keskmise inimarengutasemega riigina (96. riik 186 riigist) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on see riik liigitatud madalama keskmise sissetulekuga riigiks.

| (71) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 66 on märgitud, et ei ole leitud mingit kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Belize’i suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega seatud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Pärast 15. novembrit 2012 ei ole esitatud konkreetseid lisatõendeid selle kohta, et kindlakstehtud puudusi on põhjustanud suutlikkuse ja haldustaristu puudumine. |
| --- | --- |

(71)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 66 on märgitud, et ei ole leitud mingit kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Belize’i suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega seatud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Pärast 15. novembrit 2012 ei ole esitatud konkreetseid lisatõendeid selle kohta, et kindlakstehtud puudusi on põhjustanud suutlikkuse ja haldustaristu puudumine.

| (72) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 65–66 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Belize arengutase ei piira selle riigi kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(72)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 65–66 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Belize arengutase ei piira selle riigi kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

4.   KAMBODŽA KUNINGRIIGIGA SEOTUD MENETLUS

| (73) | Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Kambodža Kuningriigile (edaspidi „Kambodža”) 15. novembri 2012 otsusega, et peab võimalikuks Kambodža kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (11). |
| --- | --- |

(73)

Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Kambodža Kuningriigile (edaspidi „Kambodža”) 15. novembri 2012 otsusega, et peab võimalikuks Kambodža kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (11).

| (74) | Komisjon kutsus Kambodžat üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava komisjoni otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon kutsus Kambodžat üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava komisjoni otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks.

| (75) | Komisjon määras väljapakutud tegevuskavas kindlaks mitu puudust rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel ning need olid eelkõige seotud piisava õigusraamistiku vastuvõtmisega ning piisava ja tõhusa seire- ja kontrollisüsteemi, heidutava karistussüsteemi ja püügisertifitseerimissüsteemi nõuetekohase rakendamise puudumisega. Kindlaksmääratud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste ja rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon määras väljapakutud tegevuskavas kindlaks mitu puudust rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel ning need olid eelkõige seotud piisava õigusraamistiku vastuvõtmisega ning piisava ja tõhusa seire- ja kontrollisüsteemi, heidutava karistussüsteemi ja püügisertifitseerimissüsteemi nõuetekohase rakendamise puudumisega. Kindlaksmääratud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste ja rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus.

| (76) | Komisjon kohtus 22. novembril 2012 Brüsselis Kambodža ametiasutustega, et saada ülevaade olukorrast ja selgitada välja komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse järel võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon kohtus 22. novembril 2012 Brüsselis Kambodža ametiasutustega, et saada ülevaade olukorrast ja selgitada välja komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse järel võetavad meetmed.

| (77) | Kambodža vastas 15. novembri 2012. aasta kirjale 7. veebruaril 2013 ning esitas ETR-kalapüügi vastases võitluses võetud meetmete loetelu. Kambodža teatas, et on lõpetanud kalanduse strateegilise kavandamise raamistiku aastateks 2010–2019, mis hõlmab ka Kambodža vastutustundliku kalapüügi juhendit (merekalavarude kontrolli ja arendamise ning ebaseadusliku kalapüügi lõpetamise tuumdokument), merekalapüügiga tegelevate kalalaevade logiraamatut ning kalalaevade majandamise tehnilisi nõudeid käsitlevat proklamatsiooni. Kambodža teatas ka, et on tugevdanud ja laiendanud seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi ning on teinud piirkondlikus tegevuskavas osalevate riikidega koostööd ETR-kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava rakendamisel. Kambodža teatas 7. veebruari 2013. aasta kirjas, et tal on rahaliste ja inimressursside puuduse tõttu vaja rohkem aega kõigi oma kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(77)

Kambodža vastas 15. novembri 2012. aasta kirjale 7. veebruaril 2013 ning esitas ETR-kalapüügi vastases võitluses võetud meetmete loetelu. Kambodža teatas, et on lõpetanud kalanduse strateegilise kavandamise raamistiku aastateks 2010–2019, mis hõlmab ka Kambodža vastutustundliku kalapüügi juhendit (merekalavarude kontrolli ja arendamise ning ebaseadusliku kalapüügi lõpetamise tuumdokument), merekalapüügiga tegelevate kalalaevade logiraamatut ning kalalaevade majandamise tehnilisi nõudeid käsitlevat proklamatsiooni. Kambodža teatas ka, et on tugevdanud ja laiendanud seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi ning on teinud piirkondlikus tegevuskavas osalevate riikidega koostööd ETR-kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava rakendamisel. Kambodža teatas 7. veebruari 2013. aasta kirjas, et tal on rahaliste ja inimressursside puuduse tõttu vaja rohkem aega kõigi oma kohustuste täitmiseks.

| (78) | Komisjon võttis Kambodžaga ühendust, et arendada soovitatud tegevuskava käsitlevaid arutelusid. Komisjon saatis 29. aprillil 2013 teise kirja, milles tuletas meelde tema poolt 15. novembril 2012 esitatud nõuet, ja palus Kambodža poolt juba võetud meetmeid tõendavaid dokumente. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon võttis Kambodžaga ühendust, et arendada soovitatud tegevuskava käsitlevaid arutelusid. Komisjon saatis 29. aprillil 2013 teise kirja, milles tuletas meelde tema poolt 15. novembril 2012 esitatud nõuet, ja palus Kambodža poolt juba võetud meetmeid tõendavaid dokumente.

| (79) | Kambodža esindajatega toimus 24. mail 2013 videokonverents, mille käigus märkisid Kambodža esindajad suuliselt järgmist. Laevade registreerimise süsteemi muudeti 2003. aastal, mil registri võttis Singapuris asuvalt eraõiguslikult üksuselt üle Koreas asuv eraõiguslik üksus. Kambodža väljendas oma kindlat tahet järgida kõiki rahvusvahelisi ja riiklikke eeskirju. ETR-kalapüügi vastu võitleb Kambodža seeläbi, et kustutab sellise kalapüügiga tegelevad laevad registrist. Registrist on kustutatud mitu ETR-kalapüügiga tegelevat laeva. ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevu ei ole võimalik Kambodžas registreerida. Kambodža esindajate sõnul ei ole riigis alates 2010. aastast uusi kalalaevu registreeritud. |
| --- | --- |

(79)

Kambodža esindajatega toimus 24. mail 2013 videokonverents, mille käigus märkisid Kambodža esindajad suuliselt järgmist. Laevade registreerimise süsteemi muudeti 2003. aastal, mil registri võttis Singapuris asuvalt eraõiguslikult üksuselt üle Koreas asuv eraõiguslik üksus. Kambodža väljendas oma kindlat tahet järgida kõiki rahvusvahelisi ja riiklikke eeskirju. ETR-kalapüügi vastu võitleb Kambodža seeläbi, et kustutab sellise kalapüügiga tegelevad laevad registrist. Registrist on kustutatud mitu ETR-kalapüügiga tegelevat laeva. ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevu ei ole võimalik Kambodžas registreerida. Kambodža esindajate sõnul ei ole riigis alates 2010. aastast uusi kalalaevu registreeritud.

| (80) | Komisjon osutas 24. mai 2013. aasta videokonverentsil komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses tehtud järeldustele, tuletas Kambodža ametiasutustele meelde, et leitud puudused tuleb kõrvaldada ning riigi esindajate suulisi ja kirjalikke märkusi tõendavad dokumendid tuleb esitada kiiresti, ning selgitas väljaselgitatud puuduste kõrvaldamata jätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon osutas 24. mai 2013. aasta videokonverentsil komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses tehtud järeldustele, tuletas Kambodža ametiasutustele meelde, et leitud puudused tuleb kõrvaldada ning riigi esindajate suulisi ja kirjalikke märkusi tõendavad dokumendid tuleb esitada kiiresti, ning selgitas väljaselgitatud puuduste kõrvaldamata jätmise tagajärgi.

| (81) | Kambodža esitas 14. juuni 2013. aasta kirjas täiendavad andmed riigis kehtivate ETR-kalapüügi vastaste poliitikameetmete kohta ning sellise kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava, mida rakendab lipuriigi ametiasutus Kambodža rahvusvaheline laevade register. Need andmed olid kooskõlas 24. mai 2013. aasta videokonverentsil tehtud suuliste märkustega. Samuti esitas Kambodža nimekirja kalalaevadest ning kalaveo-/külmutus-/külmlastilaevadest, mis sõitsid 2013. aasta mai seisuga Kambodža lipu all. |
| --- | --- |

(81)

Kambodža esitas 14. juuni 2013. aasta kirjas täiendavad andmed riigis kehtivate ETR-kalapüügi vastaste poliitikameetmete kohta ning sellise kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava, mida rakendab lipuriigi ametiasutus Kambodža rahvusvaheline laevade register. Need andmed olid kooskõlas 24. mai 2013. aasta videokonverentsil tehtud suuliste märkustega. Samuti esitas Kambodža nimekirja kalalaevadest ning kalaveo-/külmutus-/külmlastilaevadest, mis sõitsid 2013. aasta mai seisuga Kambodža lipu all.

| (82) | Kambodža ei esitanud andmeid selle kohta, millal kehtivad ETR-kalapüügi vastased poliitikameetmed ja sellise kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava kohased kohustused võetakse üle siduvatesse õigusnormidesse ning millal Kambodža ametiasutused neid rakendama hakkavad. |
| --- | --- |

(82)

Kambodža ei esitanud andmeid selle kohta, millal kehtivad ETR-kalapüügi vastased poliitikameetmed ja sellise kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava kohased kohustused võetakse üle siduvatesse õigusnormidesse ning millal Kambodža ametiasutused neid rakendama hakkavad.

| (83) | Komisjon ei saanud rohkem üksikasjalikku teavet meetmete kohta, mida Kambodža on ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks võtnud. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon ei saanud rohkem üksikasjalikku teavet meetmete kohta, mida Kambodža on ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks võtnud.

| (84) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Kambodžalt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Kambodžalt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (85) | Kogutud tõendeid arvesse võttes (vt järgmine punkt) leiab komisjon, et Kambodža ei ole komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi kõrvaldanud. Samuti ei ole lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

(85)

Kogutud tõendeid arvesse võttes (vt järgmine punkt) leiab komisjon, et Kambodža ei ole komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi kõrvaldanud. Samuti ei ole lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendatud.

5.   KAMBODŽA KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (86) | Käesolevaga hindab komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi ja ette pandud tegevuskava, mida on täiendatud Kambodžalt saadud asjakohase teabega, kuidas Kambodža täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(86)

Käesolevaga hindab komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi ja ette pandud tegevuskava, mida on täiendatud Kambodžalt saadud asjakohase teabega, kuidas Kambodža täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

5.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning niisuguse kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkt a)

| (87) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 75 ja 76 on märgitud, et komisjon tegi piirkondlikelt kalavarude majandamise organisatsioonidelt saadud teabe alusel ja oma töö tulemusel kindlaks, et mitut Kambodža lipu all sõitvat laeva on nähtud ebaseaduslikult kala püüdmas. |
| --- | --- |

(87)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 75 ja 76 on märgitud, et komisjon tegi piirkondlikelt kalavarude majandamise organisatsioonidelt saadud teabe alusel ja oma töö tulemusel kindlaks, et mitut Kambodža lipu all sõitvat laeva on nähtud ebaseaduslikult kala püüdmas.

| (88) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 75 on märgitud, et komisjon tegi piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjade alusel kindlaks mitu juhtumit, kui Kambodža lipu all sõitvad laevad või Kambodža püügilitsentsiga laevad tegelesid ETR-kalapüügiga. Kalalaeva Draco-1 (praegune nimi (12) Shaanxi Henan 33; novembris 2012 oli laeva nimi Xiong Nu Baru 33 ja see nimi oli märgitud ka komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 75) nähti Kambodža lipu all sõites CCAMLRi piirkonnas ebaseaduslikult kala püüdmas 2010. aasta jaanuaris (13) ja 2010. aasta aprillis (14). Kalalaeva Trosky (praegune nimi (15): Huiqunan; novembris 2012 oli laeva nimi Yangzi Hua 44 ja see nimi oli märgitud ka komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 75) nähti Kambodža lipu all sõites CCAMLRi piirkonnas ebaseaduslikult kala püüdmas 2010. aasta aprillis (16). |
| --- | --- |

(88)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 75 on märgitud, et komisjon tegi piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjade alusel kindlaks mitu juhtumit, kui Kambodža lipu all sõitvad laevad või Kambodža püügilitsentsiga laevad tegelesid ETR-kalapüügiga. Kalalaeva Draco-1 (praegune nimi (12) Shaanxi Henan 33; novembris 2012 oli laeva nimi Xiong Nu Baru 33 ja see nimi oli märgitud ka komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 75) nähti Kambodža lipu all sõites CCAMLRi piirkonnas ebaseaduslikult kala püüdmas 2010. aasta jaanuaris (13) ja 2010. aasta aprillis (14). Kalalaeva Trosky (praegune nimi (15): Huiqunan; novembris 2012 oli laeva nimi Yangzi Hua 44 ja see nimi oli märgitud ka komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 75) nähti Kambodža lipu all sõites CCAMLRi piirkonnas ebaseaduslikult kala püüdmas 2010. aasta aprillis (16).

| (89) | Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse punktis 5.1, on asjaolu, et mitu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades ETR-kalapüügiga tegelevana esitatud laeva sõitsid Kambodža lipu all pärast nende lisamist kõnealustesse nimekirjadesse, selge märk sellest, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(89)

Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse punktis 5.1, on asjaolu, et mitu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades ETR-kalapüügiga tegelevana esitatud laeva sõitsid Kambodža lipu all pärast nende lisamist kõnealustesse nimekirjadesse, selge märk sellest, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (90) | Nagu on märgitud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 76, on komisjon lisaks kogunud tõendeid selle kohta, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelise õigusega ette nähtud kaitse- ja majandamismeetmeid. Nii kogus komisjon liidu püügisertifikaatide põhjal faktilist tõendusmaterjali selle kohta, et Kambodža laev on korduvalt eiranud ICCAT kaitse- ja majandamismeetmeid, mistõttu klassifitseeriti tema tegevus ETR-kalapüügiks. Kõnealused rikkumised olid seotud Kambodža transpordilaevaga, mis sai merel kala seineritelt. ICCAT soovituse 06-11 kohaselt ei tohi seinerid merel ICCAT piirkonnas tuunikalaliike ümber laadida. Lisaks ei olnud Kambodža transpordilaev registreeritud ICCAT registris ICCAT piirkonnas tegutseda võivate transpordilaevade kohta, nagu on sätestatud ICCAT soovituse 06-11 jaotises 3. Kambodža ametiasutused selles küsimuses meetmeid ei võtnud. Kambodža tegevus on vastuolus UNCLOSe artikli 94 lõigetega 1 ja 2, mille kohaselt peab iga riik rakendama tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle. Kambodža ei taganud piisavad karistusi, ei takistanud korduvaid rikkumisi ega võtnud rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. See ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21 esitatud soovitusega. |
| --- | --- |

(90)

Nagu on märgitud 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 76, on komisjon lisaks kogunud tõendeid selle kohta, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelise õigusega ette nähtud kaitse- ja majandamismeetmeid. Nii kogus komisjon liidu püügisertifikaatide põhjal faktilist tõendusmaterjali selle kohta, et Kambodža laev on korduvalt eiranud ICCAT kaitse- ja majandamismeetmeid, mistõttu klassifitseeriti tema tegevus ETR-kalapüügiks. Kõnealused rikkumised olid seotud Kambodža transpordilaevaga, mis sai merel kala seineritelt. ICCAT soovituse 06-11 kohaselt ei tohi seinerid merel ICCAT piirkonnas tuunikalaliike ümber laadida. Lisaks ei olnud Kambodža transpordilaev registreeritud ICCAT registris ICCAT piirkonnas tegutseda võivate transpordilaevade kohta, nagu on sätestatud ICCAT soovituse 06-11 jaotises 3. Kambodža ametiasutused selles küsimuses meetmeid ei võtnud. Kambodža tegevus on vastuolus UNCLOSe artikli 94 lõigetega 1 ja 2, mille kohaselt peab iga riik rakendama tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle. Kambodža ei taganud piisavad karistusi, ei takistanud korduvaid rikkumisi ega võtnud rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. See ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21 esitatud soovitusega.

| (91) | Seoses eespool tõendatud ETR-kalapüügiga Kambodža lipu all sõitvatel laevadel ja vaatamata tegevuskavas selle kohta esitatud taotlustele ei ole Kambodža esitanud ühtegi dokumenti väidetava ebaseadusliku kalapüügi suhtes võetud meetmete tõendamiseks, et näidata, et piisavad karistused on olemas, korduvaid rikkumisi on takistatud ja rikkujatelt on võetud hüved, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Kambodža teatas vaid, et tema poliitika ETR-kalapüügi vastases võitluses on tühistada laevade registreerimine ja tunnistada kehtetuks tema lipu all sõitvatele laevadele antud mis tahes litsentsid, sertifikaadid, load või dokumendid. Samuti puudub Kambodžas piisav haldussüsteem uurimiste tegemiseks ja laevade seire. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(91)

Seoses eespool tõendatud ETR-kalapüügiga Kambodža lipu all sõitvatel laevadel ja vaatamata tegevuskavas selle kohta esitatud taotlustele ei ole Kambodža esitanud ühtegi dokumenti väidetava ebaseadusliku kalapüügi suhtes võetud meetmete tõendamiseks, et näidata, et piisavad karistused on olemas, korduvaid rikkumisi on takistatud ja rikkujatelt on võetud hüved, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Kambodža teatas vaid, et tema poliitika ETR-kalapüügi vastases võitluses on tühistada laevade registreerimine ja tunnistada kehtetuks tema lipu all sõitvatele laevadele antud mis tahes litsentsid, sertifikaadid, load või dokumendid. Samuti puudub Kambodžas piisav haldussüsteem uurimiste tegemiseks ja laevade seire. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (92) | Seoses õigusraamistiku läbivaatamisega, et tagada avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamine, teatas Kambodža, et on lõpetanud kalanduse strateegilise kavandamise raamistiku aastateks 2010–2019, mis hõlmab ka Kambodža vastutustundliku kalapüügi juhendit. Kambodža andmed ei kinnitanud siiski seda, et oleks võetud konkreetseid meetmeid komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses osutatud puuduste käsitlemiseks ja kõrvaldamiseks. Kambodža esitatud dokumendid olid üldised ega sisaldanud konkreetset tegevuskava avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise tagamiseks. Dokumendid sisaldasid üldpõhimõtteid ja puudutasid üksnes Kambodžas (maismaavees ja mere rannikuvees) toimuvat kalapüüki. Lisatud oli ka Kambodža kalandussektori kirjeldus ja kalandusameti mandaat, mis on väga üldine ega hõlma andmeid konkreetse kalavarude majandamise kohta. Kambodža dokumentides oli esitatud analüüs, mis kinnitas puudusi juhtimises ning teatavaid valdkondi käsitlevates õiguslikes ja halduslikes raamtingimustes, puudulikku piiritlemist ja nõrka jõustamist ning seda, et oskusi, standardeid ja juhiseid on vähe. Lisaks ei esitanud Kambodža vaatamata komisjoni taotlustele dokumente, mis näitaksid riigi kavatsust muuta õigusraamistikku eespool nimetatud strateegilise kavandamise raamistiku ja vastutustundliku kalapüügi juhendi vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(92)

Seoses õigusraamistiku läbivaatamisega, et tagada avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamine, teatas Kambodža, et on lõpetanud kalanduse strateegilise kavandamise raamistiku aastateks 2010–2019, mis hõlmab ka Kambodža vastutustundliku kalapüügi juhendit. Kambodža andmed ei kinnitanud siiski seda, et oleks võetud konkreetseid meetmeid komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses osutatud puuduste käsitlemiseks ja kõrvaldamiseks. Kambodža esitatud dokumendid olid üldised ega sisaldanud konkreetset tegevuskava avamere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise tagamiseks. Dokumendid sisaldasid üldpõhimõtteid ja puudutasid üksnes Kambodžas (maismaavees ja mere rannikuvees) toimuvat kalapüüki. Lisatud oli ka Kambodža kalandussektori kirjeldus ja kalandusameti mandaat, mis on väga üldine ega hõlma andmeid konkreetse kalavarude majandamise kohta. Kambodža dokumentides oli esitatud analüüs, mis kinnitas puudusi juhtimises ning teatavaid valdkondi käsitlevates õiguslikes ja halduslikes raamtingimustes, puudulikku piiritlemist ja nõrka jõustamist ning seda, et oskusi, standardeid ja juhiseid on vähe. Lisaks ei esitanud Kambodža vaatamata komisjoni taotlustele dokumente, mis näitaksid riigi kavatsust muuta õigusraamistikku eespool nimetatud strateegilise kavandamise raamistiku ja vastutustundliku kalapüügi juhendi vastuvõtmiseks.

| (93) | Kambodža ei esitanud ühtegi dokumenti kalalaevade registreerimise õigusraamistiku kohta. Kambodža märkis, et on lõpetanud kalalaevade majandamise tehnilist korda käsitleva proklamatsiooni. |
| --- | --- |

(93)

Kambodža ei esitanud ühtegi dokumenti kalalaevade registreerimise õigusraamistiku kohta. Kambodža märkis, et on lõpetanud kalalaevade majandamise tehnilist korda käsitleva proklamatsiooni.

| (94) | Kambodža ei esitanud ühtegi dokumenti, milles käsitletaks õigusraamistiku läbivaatamist heidutava karistussüsteemi kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(94)

Kambodža ei esitanud ühtegi dokumenti, milles käsitletaks õigusraamistiku läbivaatamist heidutava karistussüsteemi kehtestamiseks.

| (95) | Kambodža ei esitanud teavet tegevuskavas osutatud punktide kohta, mis on seotud õigusraamistiku läbivaatamisega, et võimaldada ametiasutustel Kambodža lipu all sõitvate kalalaevade käitajatelt, registreeritud omanikelt ning tulu saavatelt omanikelt teavet nõuda ja nende tegevust uurida. |
| --- | --- |

(95)

Kambodža ei esitanud teavet tegevuskavas osutatud punktide kohta, mis on seotud õigusraamistiku läbivaatamisega, et võimaldada ametiasutustel Kambodža lipu all sõitvate kalalaevade käitajatelt, registreeritud omanikelt ning tulu saavatelt omanikelt teavet nõuda ja nende tegevust uurida.

| (96) | Kambodža tulemused käesoleva otsuse käesolevas punktis kirjeldatud, korduva ETR-kalapüügi vastaste meetmetega seotud küsimustes, ei ole kooskõlas lipuriikide põhikohustustega, mis on sätestatud UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punktis b, mille kohaselt kannab lipuriik iga selle riigi lipu all sõitva laevaga seotud haldus-, tehnilistes ja sotsiaalküsimustes oma siseriikliku õiguse alusel vastutust selle laeva kapteni, juhtkonna ja meeskonna eest. Komisjonil ei ole võimalik Kambodža andmete põhjal järeldada, et riik oleks pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist oma õigusraamistikku tõendatavalt parandanud. |
| --- | --- |

(96)

Kambodža tulemused käesoleva otsuse käesolevas punktis kirjeldatud, korduva ETR-kalapüügi vastaste meetmetega seotud küsimustes, ei ole kooskõlas lipuriikide põhikohustustega, mis on sätestatud UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punktis b, mille kohaselt kannab lipuriik iga selle riigi lipu all sõitva laevaga seotud haldus-, tehnilistes ja sotsiaalküsimustes oma siseriikliku õiguse alusel vastutust selle laeva kapteni, juhtkonna ja meeskonna eest. Komisjonil ei ole võimalik Kambodža andmete põhjal järeldada, et riik oleks pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist oma õigusraamistikku tõendatavalt parandanud.

| (97) | Seega ei ole Kambodža poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artikli 94 sätete täitmiseks. Tuletatakse meelde, et ei oma tähtsust, kas Kambodža on UNCLOSe ratifitseerinud, sest selle sätted avamerel navigeerimise kohta (UNCLOSe artiklid 86–115) on tunnustatud rahvusvahelise tavaõigusena. Nendes sätetes on kodifitseeritud rahvusvahelise tavaõiguse olemasolevad eeskirjad ning neis on peaaegu sõna-sõnalt üle võetud avamere konventsiooni ning territoriaalmere ja külgvööndi konventsiooni sõnastus, mille Kambodža on vastavalt ratifitseerinud ja millega ta on liitunud. |
| --- | --- |

(97)

Seega ei ole Kambodža poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artikli 94 sätete täitmiseks. Tuletatakse meelde, et ei oma tähtsust, kas Kambodža on UNCLOSe ratifitseerinud, sest selle sätted avamerel navigeerimise kohta (UNCLOSe artiklid 86–115) on tunnustatud rahvusvahelise tavaõigusena. Nendes sätetes on kodifitseeritud rahvusvahelise tavaõiguse olemasolevad eeskirjad ning neis on peaaegu sõna-sõnalt üle võetud avamere konventsiooni ning territoriaalmere ja külgvööndi konventsiooni sõnastus, mille Kambodža on vastavalt ratifitseerinud ja millega ta on liitunud.

| (98) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 76–79 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 4 punktiga a seisukohal, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki varem tema lipu all sõitnud laevade poolt. |
| --- | --- |

(98)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 76–79 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 4 punktiga a seisukohal, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki varem tema lipu all sõitnud laevade poolt.

5.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktid b, c ja d)

| (99) | Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 83–86, analüüsis komisjon, kas Kambodža on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(99)

Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 83–86, analüüsis komisjon, kas Kambodža on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (100) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 84 on kirjeldatud, et Kambodža ei taganud, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ja suurimas võimalikus ulatuses kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida, hoida ära ja lõpetada ETR-kalapüüki ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(100)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 84 on kirjeldatud, et Kambodža ei taganud, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ja suurimas võimalikus ulatuses kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida, hoida ära ja lõpetada ETR-kalapüüki ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (101) | Kambodža märkis 24. mai 2013. aasta videokonverentsil suuliselt, et nad eemaldavad registrist laevad, kes on eeldatavasti tegelenud ETR-kalapüügiga. Kambodža teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas, et kui leitakse, et laev (sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirja kantud laev) on tegelenud ebaseadusliku kalapüügiga, peaks Kambodža rahvusvaheline laevade register võtma kohe otsustavad distsiplinaarmeetmed, sh tühistama laevade registreerimise ja tunnistama kehtetuks Kambodža lipu all sõitvatele laevadele antud mis tahes litsentsid, sertifikaadid, load või dokumendid. Komisjoni arvates ei ole registrist kustutamine ilma rahatrahvi või muu lisakaristuseta piisavalt range meede. Registrist kustutamisega ei võeta rikkujalt ära ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Pealegi ei hoita sellega ära, et rikkuja registreerib asjaomase laeva ümber mugavuslipu alla. Lisaks ei esitanud Kambodža vaatamata komisjoni taotlustele kõnealuseid suulisi ja kirjalikke märkusi tõendavaid dokumente. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(101)

Kambodža märkis 24. mai 2013. aasta videokonverentsil suuliselt, et nad eemaldavad registrist laevad, kes on eeldatavasti tegelenud ETR-kalapüügiga. Kambodža teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas, et kui leitakse, et laev (sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirja kantud laev) on tegelenud ebaseadusliku kalapüügiga, peaks Kambodža rahvusvaheline laevade register võtma kohe otsustavad distsiplinaarmeetmed, sh tühistama laevade registreerimise ja tunnistama kehtetuks Kambodža lipu all sõitvatele laevadele antud mis tahes litsentsid, sertifikaadid, load või dokumendid. Komisjoni arvates ei ole registrist kustutamine ilma rahatrahvi või muu lisakaristuseta piisavalt range meede. Registrist kustutamisega ei võeta rikkujalt ära ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Pealegi ei hoita sellega ära, et rikkuja registreerib asjaomase laeva ümber mugavuslipu alla. Lisaks ei esitanud Kambodža vaatamata komisjoni taotlustele kõnealuseid suulisi ja kirjalikke märkusi tõendavaid dokumente. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (102) | Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjendustes 91–95, ei ole Kambodža pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist kehtestanud heidutavat karistussüsteemi. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(102)

Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjendustes 91–95, ei ole Kambodža pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist kehtestanud heidutavat karistussüsteemi. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (103) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 86 on märgitud, et Kambodža ei ole suutlik tegema koostööd teiste riikidega ja rakendama täitemeetmeid. Seda põhjusel, et puuduvad vajalikud õiguslikud ja halduslikud raamtingimused ning ametiasutustel ei ole volitusi ülesandeid täita. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(103)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 86 on märgitud, et Kambodža ei ole suutlik tegema koostööd teiste riikidega ja rakendama täitemeetmeid. Seda põhjusel, et puuduvad vajalikud õiguslikud ja halduslikud raamtingimused ning ametiasutustel ei ole volitusi ülesandeid täita. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (104) | Kambodža vaatlejate ja lossimise kontrollijate koolitamise kohta ei ole riik dokumente esitanud. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(104)

Kambodža vaatlejate ja lossimise kontrollijate koolitamise kohta ei ole riik dokumente esitanud. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (105) | Kuna Kambodža tulemused käesoleva otsuse käesolevas punktis kirjeldatud, koostööd ja jõustamist parandavate meetmetega seotud küsimustes, näitavad riigi suutmatust täita kohustusi, mis on seotud tema laevadega, kes tegutsevad avamerel, ei ole need tulemused kooskõlas lipuriikide põhikohustustega, mis on sätestatud UNCLOSe artikli 94 lõigetes 1 ja 2, mille kohaselt peab iga riik rakendama tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle. |
| --- | --- |

(105)

Kuna Kambodža tulemused käesoleva otsuse käesolevas punktis kirjeldatud, koostööd ja jõustamist parandavate meetmetega seotud küsimustes, näitavad riigi suutmatust täita kohustusi, mis on seotud tema laevadega, kes tegutsevad avamerel, ei ole need tulemused kooskõlas lipuriikide põhikohustustega, mis on sätestatud UNCLOSe artikli 94 lõigetes 1 ja 2, mille kohaselt peab iga riik rakendama tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle.

| (106) | Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Kambodža lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki. Samuti on komisjon arvesse võtnud pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust toimunut. |
| --- | --- |

(106)

Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Kambodža lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki. Samuti on komisjon arvesse võtnud pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust toimunut.

| (107) | Seega ei ole Kambodža poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artikli 94 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(107)

Seega ei ole Kambodža poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artikli 94 sätete täitmiseks.

| (108) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 83–86 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 5 punktidega b, c ja d seisukohal, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina. |
| --- | --- |

(108)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 83–86 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 5 punktidega b, c ja d seisukohal, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina.

5.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (109) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 89–96 on kirjeldatud, et komisjon analüüsis piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ning eelkõige ICCAT ja Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) esitatud teavet, mida ta pidas asjakohaseks. Lisaks analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust asjakohaseks seoses Kambodža staatusega ICCAT ja CCAMLRi lepinguvälise poolena. |
| --- | --- |

(109)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 89–96 on kirjeldatud, et komisjon analüüsis piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ning eelkõige ICCAT ja Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) esitatud teavet, mida ta pidas asjakohaseks. Lisaks analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust asjakohaseks seoses Kambodža staatusega ICCAT ja CCAMLRi lepinguvälise poolena.

| (110) | Tuletatakse meelde, et pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust oli ICCAT oma kahe aasta (2012–2013) aruandes (17) nõus sellega, et Kambodža kindlaksmääramine koostööd mittetegeva kolmanda riigina peaks jääma jõusse, sest ICCAT kirjadele ei ole saadud vastust. Kuna Kambodža ei saatnud vastust, mis sisaldaks nõutud lisateavet kaitse- ja majandamismeetmete täitmise kohta, otsustas ICCAT Kambodža liigituse 2013. aastal säilitada. ICCAT komitee vaatas kättesaadava teabe läbi, et hinnata lepinguväliste poolte koostööd ja sekretariaat ei ole komisjoni poolt Kambodžale saadetud kindlaksmääramiskirjale vastust saanud. Seda arvestades otsustati jätta Kambodža kindlaksmääramine koostööd mittetegeva kolmanda riigina jõusse kuni lisateabe saamiseni. See olukord annab tunnistust Kambodža suutmatusest täita mis tahes lipuriigikohustusi, mis on seotud UNCLOSes sätestatud majandamis- ja kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

(110)

Tuletatakse meelde, et pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust oli ICCAT oma kahe aasta (2012–2013) aruandes (17) nõus sellega, et Kambodža kindlaksmääramine koostööd mittetegeva kolmanda riigina peaks jääma jõusse, sest ICCAT kirjadele ei ole saadud vastust. Kuna Kambodža ei saatnud vastust, mis sisaldaks nõutud lisateavet kaitse- ja majandamismeetmete täitmise kohta, otsustas ICCAT Kambodža liigituse 2013. aastal säilitada. ICCAT komitee vaatas kättesaadava teabe läbi, et hinnata lepinguväliste poolte koostööd ja sekretariaat ei ole komisjoni poolt Kambodžale saadetud kindlaksmääramiskirjale vastust saanud. Seda arvestades otsustati jätta Kambodža kindlaksmääramine koostööd mittetegeva kolmanda riigina jõusse kuni lisateabe saamiseni. See olukord annab tunnistust Kambodža suutmatusest täita mis tahes lipuriigikohustusi, mis on seotud UNCLOSes sätestatud majandamis- ja kaitsemeetmetega.

| (111) | CCAMRLi aruandest (18) püügidokumentide süsteemi kohta saadud teabe kohaselt võis Kambodža kui CCAMLRiga koostööd mittetegev lepinguväline pool osaleda 2012. aastal kihvkala püügis ja/või sellega kauplemises. CCAMRL pöördus 2012. aastal ametlikult Kambodža poole, et teha riigiga koostööd ja saada andmeid kihvkalaga kauplemise kohta. Pärast seda ei ole aga teavet saadud. See olukord annab tunnistust Kambodža suutmatusest täita mis tahes lipuriigikohustusi, mis on seotud UNCLOSes sätestatud majandamis- ja kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

(111)

CCAMRLi aruandest (18) püügidokumentide süsteemi kohta saadud teabe kohaselt võis Kambodža kui CCAMLRiga koostööd mittetegev lepinguväline pool osaleda 2012. aastal kihvkala püügis ja/või sellega kauplemises. CCAMRL pöördus 2012. aastal ametlikult Kambodža poole, et teha riigiga koostööd ja saada andmeid kihvkalaga kauplemise kohta. Pärast seda ei ole aga teavet saadud. See olukord annab tunnistust Kambodža suutmatusest täita mis tahes lipuriigikohustusi, mis on seotud UNCLOSes sätestatud majandamis- ja kaitsemeetmetega.

| (112) | Vaatamata tegevuskavas esitatud taotlustele ei ole Kambodža esitanud dokumente usaldusväärse kontrollisüsteemi loomise, vaatlusprogrammi, lossimisaruannete, ümberlaadimise üle tehtava järelevalve ega saagi lossimise seire kohta. Kambodža teatas, et on valmis saanud merekalapüügiga tegelevate kalalaevade logiraamatu ning tugevdanud ja laiendanud seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi, kuid ei esitanud selle kohta täpsemat teavet. Kambodža esitas vaid kalalaevade logiraamatu näidise. Muud asjakohast teavet riik ei esitanud. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(112)

Vaatamata tegevuskavas esitatud taotlustele ei ole Kambodža esitanud dokumente usaldusväärse kontrollisüsteemi loomise, vaatlusprogrammi, lossimisaruannete, ümberlaadimise üle tehtava järelevalve ega saagi lossimise seire kohta. Kambodža teatas, et on valmis saanud merekalapüügiga tegelevate kalalaevade logiraamatu ning tugevdanud ja laiendanud seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi, kuid ei esitanud selle kohta täpsemat teavet. Kambodža esitas vaid kalalaevade logiraamatu näidise. Muud asjakohast teavet riik ei esitanud. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (113) | Kambodža ei ole vaatamata tegevuskavas esitatud taotlustele esitanud dokumente aruandlus ja registreerimiskohustuste kohta. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(113)

Kambodža ei ole vaatamata tegevuskavas esitatud taotlustele esitanud dokumente aruandlus ja registreerimiskohustuste kohta. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (114) | Laevaseiresüsteemi kohta teatas Kambodža, et tema lipu all sõitvate kalaveolaevade pardale on põhimõtteliselt paigutatud vajalikud süsteemid, sh laevaseiresüsteem. Vaatamata tegevuskavas esitatud taotlustele ei ole Kambodža esitanud seda kirjalikku seisukohta tõendavaid dokumente. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(114)

Laevaseiresüsteemi kohta teatas Kambodža, et tema lipu all sõitvate kalaveolaevade pardale on põhimõtteliselt paigutatud vajalikud süsteemid, sh laevaseiresüsteem. Vaatamata tegevuskavas esitatud taotlustele ei ole Kambodža esitanud seda kirjalikku seisukohta tõendavaid dokumente. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust edusamme tehtud.

| (115) | Põhjenduses 112–114 kirjeldatud viisil käitumisega ei ole Kambodža näidanud, et täidab tingimusi, mis on esitatud UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punktis b, mille kohaselt kannab lipuriik iga selle riigi lipu all sõitva laevaga seotud haldus-, tehnilistes ja sotsiaalküsimustes oma siseriikliku õiguse alusel vastutust selle laeva kapteni, juhtkonna ja meeskonna eest. |
| --- | --- |

(115)

Põhjenduses 112–114 kirjeldatud viisil käitumisega ei ole Kambodža näidanud, et täidab tingimusi, mis on esitatud UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punktis b, mille kohaselt kannab lipuriik iga selle riigi lipu all sõitva laevaga seotud haldus-, tehnilistes ja sotsiaalküsimustes oma siseriikliku õiguse alusel vastutust selle laeva kapteni, juhtkonna ja meeskonna eest.

| (116) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 96 on märgitud, et vastavalt Kambodža 14. juuni 2013. aasta kirjale peab riik rahvusvahelist laevade registrit, kes toimib selle lipuriigi ametiasutusena. Kambodža rahvusvaheline laevade register asub väljaspool Kambodžat ja ei taga selle riigi lipu all sõitvate laevade tegelikku seost riigiga. Kambodža ei ole esitanud dokumente tõendamaks, et laevade registreerimise süsteemi on muudetud; riik on vaid suuliselt ja kirjalikult teatanud, et alates 2010. aastast on keelatud kalalaevade uus registreerimine Kambodža lipu all. Kambodža 14. juuni 2013. aasta kirjast selgus, et riigi laevaregistris oli 2013. aasta mais 6 kalalaeva ja 78 kalaveo-/külmutus-/külmlastilaeva. Üldsusele kättesaadavast teabest (19) ilmneb aga, et Kambodža lipu all on registreeritud 150 kalalaeva. See on märkimisväärse püügivõimsusega laevastik, mida ei hõlma tõhus seiresüsteem, ja seetõttu ei ole Kambodžal võimalik oma lipuriigikohustusi täielikult täita. Komisjon ei ole saanud Kambodžalt teadet täiendavate andmetega selle tõenduseks, et on olemas tegelik seos selle riigi ja tema registrisse kantud laevade vahel. See olukord ei ole kooskõlas UNCLOSe artiklis 91 sätestatud kohustustega. |
| --- | --- |

(116)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 96 on märgitud, et vastavalt Kambodža 14. juuni 2013. aasta kirjale peab riik rahvusvahelist laevade registrit, kes toimib selle lipuriigi ametiasutusena. Kambodža rahvusvaheline laevade register asub väljaspool Kambodžat ja ei taga selle riigi lipu all sõitvate laevade tegelikku seost riigiga. Kambodža ei ole esitanud dokumente tõendamaks, et laevade registreerimise süsteemi on muudetud; riik on vaid suuliselt ja kirjalikult teatanud, et alates 2010. aastast on keelatud kalalaevade uus registreerimine Kambodža lipu all. Kambodža 14. juuni 2013. aasta kirjast selgus, et riigi laevaregistris oli 2013. aasta mais 6 kalalaeva ja 78 kalaveo-/külmutus-/külmlastilaeva. Üldsusele kättesaadavast teabest (19) ilmneb aga, et Kambodža lipu all on registreeritud 150 kalalaeva. See on märkimisväärse püügivõimsusega laevastik, mida ei hõlma tõhus seiresüsteem, ja seetõttu ei ole Kambodžal võimalik oma lipuriigikohustusi täielikult täita. Komisjon ei ole saanud Kambodžalt teadet täiendavate andmetega selle tõenduseks, et on olemas tegelik seos selle riigi ja tema registrisse kantud laevade vahel. See olukord ei ole kooskõlas UNCLOSe artiklis 91 sätestatud kohustustega.

| (117) | Seega ei ole Kambodža poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artiklite 91 ja 94 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(117)

Seega ei ole Kambodža poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed piisavad UNCLOSe artiklite 91 ja 94 sätete täitmiseks.

| (118) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 83–86 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(118)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 83–86 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Kambodža ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

5.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (119) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 99 on märgitud, et Kambodžat käsitatakse keskmise inimarengutasemega riigina (138. riik 186 riigist) (20) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on see riik liigitatud vähim arenenud riigiks. |
| --- | --- |

(119)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 99 on märgitud, et Kambodžat käsitatakse keskmise inimarengutasemega riigina (138. riik 186 riigist) (20) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on see riik liigitatud vähim arenenud riigiks.

| (120) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 100 on märgitud, et ei ole leitud mingit kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Kambodža suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega seatud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Kambodža teatas 7. veebruari 2013. aasta kirjas, et tal on rahaliste ja inimressursside puuduse tõttu vaja rohkem aega kõigi ELi seatud kohustuste täitmiseks. Ei ole esitatud konkreetseid lisatõendeid selle kohta, et kindlakstehtud puudujääke on põhjustanud suutlikkuse ja taristu puudumine. |
| --- | --- |

(120)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 100 on märgitud, et ei ole leitud mingit kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Kambodža suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega seatud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Kambodža teatas 7. veebruari 2013. aasta kirjas, et tal on rahaliste ja inimressursside puuduse tõttu vaja rohkem aega kõigi ELi seatud kohustuste täitmiseks. Ei ole esitatud konkreetseid lisatõendeid selle kohta, et kindlakstehtud puudujääke on põhjustanud suutlikkuse ja taristu puudumine.

| (121) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 99–100 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Kambodža arengutase ei piira selle riigi kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(121)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 99–100 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Kambodža arengutase ei piira selle riigi kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

6.   GUINEA VABARIIGIGA SEOTUD MENETLUS

| (122) | Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Guinea Vabariigile (edaspidi „Guinea”) 15. novembri 2012 otsusega, et peab võimalikuks Guinea kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (21). |
| --- | --- |

(122)

Komisjon teatas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt Guinea Vabariigile (edaspidi „Guinea”) 15. novembri 2012 otsusega, et peab võimalikuks Guinea kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina (21).

| (123) | Komisjon kutsus Guinead üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava komisjoni otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon kutsus Guinead üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava komisjoni otsuses esitatud puuduste kõrvaldamiseks.

| (124) | Peamised puudused, mille komisjon väljapakutud tegevuskavas kindlaks oli määranud, olid seotud veel tegemata reformidega, et tagada riigi kalalaevastiku piisav ja tõhus seire, riigi kalandusalaste õigus- ja haldusnormide tulemuslik rakendamine, eeskirjade täitmise tagamine avastatud ETR-kalapüügitegevuse eest vastutusele võtmise ja karistamise kaudu, kontrolli- ja järelevalvemeetodite tõhustamine, heidutav karistussüsteem ning kalanduspoliitika, mis on kooskõlas kontrolli- ja järelevalvega seotud haldussuutlikkusega. Kindlaksmääratud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus. |
| --- | --- |

(124)

Peamised puudused, mille komisjon väljapakutud tegevuskavas kindlaks oli määranud, olid seotud veel tegemata reformidega, et tagada riigi kalalaevastiku piisav ja tõhus seire, riigi kalandusalaste õigus- ja haldusnormide tulemuslik rakendamine, eeskirjade täitmise tagamine avastatud ETR-kalapüügitegevuse eest vastutusele võtmise ja karistamise kaudu, kontrolli- ja järelevalvemeetodite tõhustamine, heidutav karistussüsteem ning kalanduspoliitika, mis on kooskõlas kontrolli- ja järelevalvega seotud haldussuutlikkusega. Kindlaksmääratud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus.

| (125) | Komisjon kohtus 6. detsembril 2012 Brüsselis Guinea ametiasutustega. Komisjon vastas Guinea ametiasutuste küsimustele ja esitas oma seisukohad komisjoni otsuses tõstatatud küsimuste ja tegevuskavas soovitatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon kohtus 6. detsembril 2012 Brüsselis Guinea ametiasutustega. Komisjon vastas Guinea ametiasutuste küsimustele ja esitas oma seisukohad komisjoni otsuses tõstatatud küsimuste ja tegevuskavas soovitatud meetmete kohta.

| (126) | Guinea esitas 7. detsembril 2012 dokumendid kalandus- ja vesiviljelusministri otsuse kohta vabastada ametist Guinea ametnik, kes on seotud võltsitud Guinea litsentside andmisega Guinea majandusvööndis tegutsevatele välisriikide laevadele. |
| --- | --- |

(126)

Guinea esitas 7. detsembril 2012 dokumendid kalandus- ja vesiviljelusministri otsuse kohta vabastada ametist Guinea ametnik, kes on seotud võltsitud Guinea litsentside andmisega Guinea majandusvööndis tegutsevatele välisriikide laevadele.

| (127) | Guinea esitas 10. detsembril 2012 lisateate, milles nõustus alustama komisjoniga arutelusid ja palus pikendada komisjoni teatele vastamise tähtaega kuni 17. jaanuarini 2013. Guinea esitas järgmised dokumendid: 1) majandus- ja finantsministri kiri; 2) kalandus- ja vesiviljelusministri kiri, mille lisas on esitatud kavandatud tegevuskava, rakenduseelarve ja rakendamise ajakava. |
| --- | --- |

(127)

Guinea esitas 10. detsembril 2012 lisateate, milles nõustus alustama komisjoniga arutelusid ja palus pikendada komisjoni teatele vastamise tähtaega kuni 17. jaanuarini 2013. Guinea esitas järgmised dokumendid: 1) majandus- ja finantsministri kiri; 2) kalandus- ja vesiviljelusministri kiri, mille lisas on esitatud kavandatud tegevuskava, rakenduseelarve ja rakendamise ajakava.

| (128) | Esimeste dokumentide täiendamiseks esitas Guinea 10. jaanuaril 2013 järgmised dokumendid: 1) majandus- ja finantsministri kiri; 2) kalandus- ja vesiviljelusministri kiri, mille lisas on esitatud kavandatud tegevuskava, rakenduseelarve ja rakendamise ajakava; 3) kalandus- ja vesiviljelusministri kiri, mille lisas on esitatud märgukiri Guinea majandusvööndis tegutsevatele ELi laevadele võltsitud Guinea litsentside andmise uurimise tulemuste ja vastavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(128)

Esimeste dokumentide täiendamiseks esitas Guinea 10. jaanuaril 2013 järgmised dokumendid: 1) majandus- ja finantsministri kiri; 2) kalandus- ja vesiviljelusministri kiri, mille lisas on esitatud kavandatud tegevuskava, rakenduseelarve ja rakendamise ajakava; 3) kalandus- ja vesiviljelusministri kiri, mille lisas on esitatud märgukiri Guinea majandusvööndis tegutsevatele ELi laevadele võltsitud Guinea litsentside andmise uurimise tulemuste ja vastavate meetmete kohta.

| (129) | Guinea esitas 22. jaanuaril 2013 lisateabe konkreetsete meetmete kohta, mida kavatsetakse peamiste väljaselgitatud probleemide lahendamiseks võtta: 1) 18. juuni 2012. aasta dekreet mereprefektuuri loomise kohta; 2) 18. juuni 2012. aasta dekreet prefekti nimetamise kohta; 3) 15. jaanuari 2013. aasta dekreet nõuetele mittevastavate kalalaevadega võitleva riikliku laevasõidukomisjoni loomise ja koosseisu kohta; 4) dokumendid semaforiga tehtava järelevalve süsteemi kohta; 5) ministeeriumidevahelise merekomitee koosolekute aruanne; 6) aruanne 2012. aasta novembris toimunud koosolekust, kus käsitleti meresõidu turvalisuse riiklikku strateegiat. |
| --- | --- |

(129)

Guinea esitas 22. jaanuaril 2013 lisateabe konkreetsete meetmete kohta, mida kavatsetakse peamiste väljaselgitatud probleemide lahendamiseks võtta: 1) 18. juuni 2012. aasta dekreet mereprefektuuri loomise kohta; 2) 18. juuni 2012. aasta dekreet prefekti nimetamise kohta; 3) 15. jaanuari 2013. aasta dekreet nõuetele mittevastavate kalalaevadega võitleva riikliku laevasõidukomisjoni loomise ja koosseisu kohta; 4) dokumendid semaforiga tehtava järelevalve süsteemi kohta; 5) ministeeriumidevahelise merekomitee koosolekute aruanne; 6) aruanne 2012. aasta novembris toimunud koosolekust, kus käsitleti meresõidu turvalisuse riiklikku strateegiat.

| (130) | Komisjon kohtus 24. jaanuaril 2013 Brüsselis Guinea ametiasutustega, kes palusid märgukirja põhiliste lahendamist vajavate küsimuste kohta. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon kohtus 24. jaanuaril 2013 Brüsselis Guinea ametiasutustega, kes palusid märgukirja põhiliste lahendamist vajavate küsimuste kohta.

| (131) | Guinea palve kohaselt saatis komisjon 4. veebruaril 2013. riigi ametiasutustele kirja koos märgukirjaga, milles olid kokku võetud põhilised lahendamist vajavad küsimused kooskõlas komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse ja soovitatud tegevuskavaga. |
| --- | --- |

(131)

Guinea palve kohaselt saatis komisjon 4. veebruaril 2013. riigi ametiasutustele kirja koos märgukirjaga, milles olid kokku võetud põhilised lahendamist vajavad küsimused kooskõlas komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse ja soovitatud tegevuskavaga.

| (132) | Komisjon kohtus Guinea ametiasutustega 19. veebruaril 2013 Brüsselis, et korraldada Guineas 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini kohapealne kontrollkäik. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon kohtus Guinea ametiasutustega 19. veebruaril 2013 Brüsselis, et korraldada Guineas 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini kohapealne kontrollkäik.

| (133) | Komisjon tegi Guineas 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini kohapealse kontrollkäigu ja külastas kõiki asjaomaseid Guinea ametiasutusi, eelkõige peaministrit, majandus- ja finantsministrit, kalandus- ja vesiviljelusministrit, transpordiministrit, mereprefekti ning Guinea Vabariigi presidendi erinõunikku, keda kõiki teavitati komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse ja soovitatud tegevuskavaga seotud edusammudest. Selle kohapealse kontrollkäigu ajal oli Guinea ametiasutustel võimalus esitada seisukohti ja kõiki asjakohaseid dokumente vastusena komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsusele ja 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjale, milles olid kokku võetud põhilised lahendamist vajavad küsimused. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon tegi Guineas 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini kohapealse kontrollkäigu ja külastas kõiki asjaomaseid Guinea ametiasutusi, eelkõige peaministrit, majandus- ja finantsministrit, kalandus- ja vesiviljelusministrit, transpordiministrit, mereprefekti ning Guinea Vabariigi presidendi erinõunikku, keda kõiki teavitati komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse ja soovitatud tegevuskavaga seotud edusammudest. Selle kohapealse kontrollkäigu ajal oli Guinea ametiasutustel võimalus esitada seisukohti ja kõiki asjakohaseid dokumente vastusena komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsusele ja 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjale, milles olid kokku võetud põhilised lahendamist vajavad küsimused.

| (134) | Guinea esitas 26. veebruaril 2013 järgmised dokumendid: 1) teave tegevuskava koostamise ja rakendamise kohta ning selliste rahaliste vahendite kasutamise kohta, mis tulenesid kalanduslepingu rakendamisest 2009. aastal; 2) pidevalt ja ajutiselt Guinea lipu all sõitvate laevade loetelu; 3) loetelu välisriikide laevadest, kellel on 2013. aastal püügilitsents Guinea ja välisriigi vahelise riigilepingu (millega lubatakse juurdepääs Guinea majandusvööndi bioloogilistele ressurssidele) alusel või Guinea vetes tegutsevatele välisriikide kalalaevadele antud erapüügilitsentside raames; 4) vastused kõigile komisjoni poolt 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjas esitatud punktidele; 5) loetelu karistustest, mida on Guinea majandusvööndis tegutsevatele laevadele määratud 2012. ja 2013. aastal; 6) teadusliku püügireisi aruanne 2012. aasta kohta; 7) tegevuskava rakendamise eelarve ja üksikasjalik ajakava; 8) halduskorraldus (arrêté) nr A/2012/942 Guinea vetes tuunikala ümberlaadimise tingimuste kohta; 9) Guinea ja Hiina vaheline aastaid 2012–2013 käsitlev riigileping, millega lubatakse Hiina laevadele teatavatel eritingimustel juurdepääs Guinea vetele. |
| --- | --- |

(134)

Guinea esitas 26. veebruaril 2013 järgmised dokumendid: 1) teave tegevuskava koostamise ja rakendamise kohta ning selliste rahaliste vahendite kasutamise kohta, mis tulenesid kalanduslepingu rakendamisest 2009. aastal; 2) pidevalt ja ajutiselt Guinea lipu all sõitvate laevade loetelu; 3) loetelu välisriikide laevadest, kellel on 2013. aastal püügilitsents Guinea ja välisriigi vahelise riigilepingu (millega lubatakse juurdepääs Guinea majandusvööndi bioloogilistele ressurssidele) alusel või Guinea vetes tegutsevatele välisriikide kalalaevadele antud erapüügilitsentside raames; 4) vastused kõigile komisjoni poolt 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjas esitatud punktidele; 5) loetelu karistustest, mida on Guinea majandusvööndis tegutsevatele laevadele määratud 2012. ja 2013. aastal; 6) teadusliku püügireisi aruanne 2012. aasta kohta; 7) tegevuskava rakendamise eelarve ja üksikasjalik ajakava; 8) halduskorraldus (arrêté) nr A/2012/942 Guinea vetes tuunikala ümberlaadimise tingimuste kohta; 9) Guinea ja Hiina vaheline aastaid 2012–2013 käsitlev riigileping, millega lubatakse Hiina laevadele teatavatel eritingimustel juurdepääs Guinea vetele.

| (135) | Et hoida Guinea ametiasutusi kursis hinnanguga, mis on antud olukorrale menetluse hetkeetapis, edastas komisjon kohapeal kirjutatud märkused veel lahendamata küsimuste kohta. Sama dokument saadeti ametlikult 14. märtsi 2013. aasta kirjaga kõigile asjakohastele Guinea ametiasutustele. |
| --- | --- |

(135)

Et hoida Guinea ametiasutusi kursis hinnanguga, mis on antud olukorrale menetluse hetkeetapis, edastas komisjon kohapeal kirjutatud märkused veel lahendamata küsimuste kohta. Sama dokument saadeti ametlikult 14. märtsi 2013. aasta kirjaga kõigile asjakohastele Guinea ametiasutustele.

| (136) | Guinea esitas 6. märtsil 2013 osa kohapealse kontrollkäigu ajal nõutud dokumentidest: 1) kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) peadirektori kaaskiri; 2) tabel 2011. ja 2012. aasta rikkumiste ja kontrollide kohta; 3) aruanded välisriikide kalalaevade toime pandud rikkumiste kohta Guinea majandusvööndis; 4) 2012. aastat käsitlev tabel kogupüügi ja iga liiki püügitegevuse käigus saadud koguste protsendiosa kohta; 5) mitu vaatlejaaruannet. |
| --- | --- |

(136)

Guinea esitas 6. märtsil 2013 osa kohapealse kontrollkäigu ajal nõutud dokumentidest: 1) kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) peadirektori kaaskiri; 2) tabel 2011. ja 2012. aasta rikkumiste ja kontrollide kohta; 3) aruanded välisriikide kalalaevade toime pandud rikkumiste kohta Guinea majandusvööndis; 4) 2012. aastat käsitlev tabel kogupüügi ja iga liiki püügitegevuse käigus saadud koguste protsendiosa kohta; 5) mitu vaatlejaaruannet.

| (137) | Guinea esitas 1. aprillil 2013 lisaandmed, et teavitada komisjoni tingimustest, mille alusel ELi laevad tegutsevad Guinea vetes 2013. aastal. |
| --- | --- |

(137)

Guinea esitas 1. aprillil 2013 lisaandmed, et teavitada komisjoni tingimustest, mille alusel ELi laevad tegutsevad Guinea vetes 2013. aastal.

| (138) | Guinea esitas 14. mail 2013 järgmised lisadokumendid: 1) vastused komisjoni poolt 1. märtsil 2013 edastatud kirjalikele märkustele; 2) rikkumiste korral määratavaid karistusi ja täiendavaid karistusi käsitleva dekreedi eelnõu; 3) välisriikide laevu Guineas esindada võiva ettevõtja põhikiri. |
| --- | --- |

(138)

Guinea esitas 14. mail 2013 järgmised lisadokumendid: 1) vastused komisjoni poolt 1. märtsil 2013 edastatud kirjalikele märkustele; 2) rikkumiste korral määratavaid karistusi ja täiendavaid karistusi käsitleva dekreedi eelnõu; 3) välisriikide laevu Guineas esindada võiva ettevõtja põhikiri.

| (139) | Komisjon kohtus 30. mail 2013 Brüsselis Guinea ametiasutustega, kes esitasid ajakohastatud tegevuskava koos andmetega selle rakendamise kohta. Nagu nõutud, teatas komisjon Guinea ametiasutustele, et märkimisväärne arv komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses tõstatatud küsimusi ei ole veel lahendatud ja tegevuskavas soovitatud meetmeid ei ole rakendatud. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon kohtus 30. mail 2013 Brüsselis Guinea ametiasutustega, kes esitasid ajakohastatud tegevuskava koos andmetega selle rakendamise kohta. Nagu nõutud, teatas komisjon Guinea ametiasutustele, et märkimisväärne arv komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses tõstatatud küsimusi ei ole veel lahendatud ja tegevuskavas soovitatud meetmeid ei ole rakendatud.

| (140) | Guinea esitas 16. juulil 2013 järgmised dokumendid: 1) loetelu meetmetest, mida Guinea kavatseb võtta seoses komisjoni poolt 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjaga, ja andmed nende rakendamise kohta; 2) koopia 13. juuni 2013. aasta halduskorraldusest (arrêté), millega luuakse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsusega seoses kavandatud meetmete järelevalve ja hindamise komitee; 3) koopia 1. juuli 2013. aasta haldusotsusest Guinea kalalaevade ja Guinea vetes tegutsevate kalalaevade pardale paigutatud laevaseiresüsteemi käsitlevate eeskirjade kohta; 4) koopia 1. juuli 2013. aasta haldusotsusest, millega luuakse Guinea kalavarude majandamise kava rakendamise järelevalve ja hindamise komitee; 5) koopia kalandusministri 27. juuni 2013. aasta kirjast, milles kutsutakse üles pidama kalandussektori ettevõtjatega konsultatsioone püügikeeluperioodi rakendamiseks; 6) koopia kalandus- ja vesiviljelusministri 15. mai 2013. aasta kirjast mereprefektuuriga tehtava koostöö tugevdamise kohta; 7) uusi karistusi käsitleva muudetud dekreedi eelnõu. |
| --- | --- |

(140)

Guinea esitas 16. juulil 2013 järgmised dokumendid: 1) loetelu meetmetest, mida Guinea kavatseb võtta seoses komisjoni poolt 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjaga, ja andmed nende rakendamise kohta; 2) koopia 13. juuni 2013. aasta halduskorraldusest (arrêté), millega luuakse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsusega seoses kavandatud meetmete järelevalve ja hindamise komitee; 3) koopia 1. juuli 2013. aasta haldusotsusest Guinea kalalaevade ja Guinea vetes tegutsevate kalalaevade pardale paigutatud laevaseiresüsteemi käsitlevate eeskirjade kohta; 4) koopia 1. juuli 2013. aasta haldusotsusest, millega luuakse Guinea kalavarude majandamise kava rakendamise järelevalve ja hindamise komitee; 5) koopia kalandusministri 27. juuni 2013. aasta kirjast, milles kutsutakse üles pidama kalandussektori ettevõtjatega konsultatsioone püügikeeluperioodi rakendamiseks; 6) koopia kalandus- ja vesiviljelusministri 15. mai 2013. aasta kirjast mereprefektuuriga tehtava koostöö tugevdamise kohta; 7) uusi karistusi käsitleva muudetud dekreedi eelnõu.

| (141) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Guinealt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Guinealt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (142) | Komisjon leiab, et Guinea ei ole komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi piisavalt kõrvaldanud. Samuti ei ole lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon leiab, et Guinea ei ole komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudusi piisavalt kõrvaldanud. Samuti ei ole lisatud tegevuskavas soovitatud meetmeid täielikult rakendatud.

7.   GUINEA KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (143) | Käesolevaga hindab komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Guinealt selle kohta saadud asjakohast teavet, ette pandud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid, kuidas Guinea täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(143)

Käesolevaga hindab komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Guinealt selle kohta saadud asjakohast teavet, ette pandud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid, kuidas Guinea täidab oma rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Sellel läbivaatamisel on komisjon võtnud arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

7.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning niisuguse kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkt a)

| (144) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 153 ja 154 on märgitud, et komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et mitu ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva sõitsid Guinea lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid olid need laevad sellisesse nimekirja kandnud (22). Need laevad olid 15. novembri 2012. aasta seisuga Daniaa (varasema nimega Carlos) ja Maine. |
| --- | --- |

(144)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 153 ja 154 on märgitud, et komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et mitu ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva sõitsid Guinea lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid olid need laevad sellisesse nimekirja kandnud (22). Need laevad olid 15. novembri 2012. aasta seisuga Daniaa (varasema nimega Carlos) ja Maine.

| (145) | Lisaks tegi komisjon piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide (23) poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et üks ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laev (RED, varasema nimega KABOU) sõitis Guinea lipu all pärast sellisesse nimekirja kandmist (24). |
| --- | --- |

(145)

Lisaks tegi komisjon piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide (23) poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et üks ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laev (RED, varasema nimega KABOU) sõitis Guinea lipu all pärast sellisesse nimekirja kandmist (24).

| (146) | Komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et praegu sõidab kaks ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva Guinea lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on need laevad sellisesse nimekirja kandnud (25). Need laevad on Daniaa ja Maine. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon tegi mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe alusel kindlaks, et praegu sõidab kaks ETR-kalapüügiga tegelevana kõnealustesse nimekirjadesse kantud laeva Guinea lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on need laevad sellisesse nimekirja kandnud (25). Need laevad on Daniaa ja Maine.

| (147) | Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse punktis 9.1, on komisjoni hinnangul nende ETR-kalapüügiga tegelevate laevade olemasolu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades, mis sõidavad praegu Guinea lipu all või sõitsid Guinea lipu all pärast nende sellistesse nimekirjadesse kandmist, selge märk sellest, et Guinea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(147)

Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse punktis 9.1, on komisjoni hinnangul nende ETR-kalapüügiga tegelevate laevade olemasolu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades, mis sõidavad praegu Guinea lipu all või sõitsid Guinea lipu all pärast nende sellistesse nimekirjadesse kandmist, selge märk sellest, et Guinea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (148) | Komisjon on teinud kindlaks, et lisaks kõnealustele Guinea laevadele, mis on praegu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades, nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 155, 156, 174 ja 175, on veel kolm Guinea lipu all sõitvat seinerit 2010. ja 2011. aastal korduvalt tegelenud kalapüügiga, rikkudes ICCAT soovitusi. Komisjon tegi kindlaks, et need Guinea laevad (st kõik Guinea laevad, kes ICCAT piirkonnas tuunikala püüavad), tegelesid 2010. aastal pidevalt ja 2011. aastal mitu kuud kalapüügiga ilma rahvusvahelise püügilitsentsita ja laevaseiresüsteemi seadmeteta pardal, ning tegid merel vähemalt 30 ebaseaduslikku ümberlaadimist, rikkudes ICCAT eeskirju. Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on juttu märkimisväärsest kogusest ebaseaduslikult püütud kalast (8 922 tonni tuuniliike 2010. aastal) ja merel ebaseaduslikult ümber laaditud kalast (vähemalt 14 200 tonni aastatel 2010 ja 2011). Lisaks sai komisjon 2013. aasta juulis ühelt liikmesriigilt veel teavet selle kohta, et kõnealused kolm seinerit tegelesid 2012. aastal oletatavasti ETR-kalapüügiga. Arvestades nende tuunipüügilaevade ehk kõigi ICCAT piirkonnas tuunikala püüdvate Guinea laevade korduvat ja pidevat ebaseaduslikku tegevust pika aja jooksul, luges komisjon neid kindlaks tehtud fakte asjakohaseks tõendiks, et Guinea lipu all sõitvad laevad on korduvalt tegelenud ETR-kalapüügiga. Käesoleva otsuse käesolevas punktis on selgelt tõendatud, et need laevad tegutsevad jätkuvalt Guinea lipu all, ilma et nende tegevustingimusi ja neile kehtivaid eeskirju (v.a laevaseiresüsteemi seadmete paigaldamine pardale) oleks muudetud. Komisjon leidis, et pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ei ole tehtud piisavaid edusamme, et tagada ICCAT piirkonnas tegutsevate Guinea kalalaevade tegevuse tõhus kontroll ja seire. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon on teinud kindlaks, et lisaks kõnealustele Guinea laevadele, mis on praegu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades, nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 155, 156, 174 ja 175, on veel kolm Guinea lipu all sõitvat seinerit 2010. ja 2011. aastal korduvalt tegelenud kalapüügiga, rikkudes ICCAT soovitusi. Komisjon tegi kindlaks, et need Guinea laevad (st kõik Guinea laevad, kes ICCAT piirkonnas tuunikala püüavad), tegelesid 2010. aastal pidevalt ja 2011. aastal mitu kuud kalapüügiga ilma rahvusvahelise püügilitsentsita ja laevaseiresüsteemi seadmeteta pardal, ning tegid merel vähemalt 30 ebaseaduslikku ümberlaadimist, rikkudes ICCAT eeskirju. Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on juttu märkimisväärsest kogusest ebaseaduslikult püütud kalast (8 922 tonni tuuniliike 2010. aastal) ja merel ebaseaduslikult ümber laaditud kalast (vähemalt 14 200 tonni aastatel 2010 ja 2011). Lisaks sai komisjon 2013. aasta juulis ühelt liikmesriigilt veel teavet selle kohta, et kõnealused kolm seinerit tegelesid 2012. aastal oletatavasti ETR-kalapüügiga. Arvestades nende tuunipüügilaevade ehk kõigi ICCAT piirkonnas tuunikala püüdvate Guinea laevade korduvat ja pidevat ebaseaduslikku tegevust pika aja jooksul, luges komisjon neid kindlaks tehtud fakte asjakohaseks tõendiks, et Guinea lipu all sõitvad laevad on korduvalt tegelenud ETR-kalapüügiga. Käesoleva otsuse käesolevas punktis on selgelt tõendatud, et need laevad tegutsevad jätkuvalt Guinea lipu all, ilma et nende tegevustingimusi ja neile kehtivaid eeskirju (v.a laevaseiresüsteemi seadmete paigaldamine pardale) oleks muudetud. Komisjon leidis, et pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ei ole tehtud piisavaid edusamme, et tagada ICCAT piirkonnas tegutsevate Guinea kalalaevade tegevuse tõhus kontroll ja seire.

| (149) | Samuti leidis komisjon, et Guinea ei ole võtnud piisavaid meetmeid, et avastada rahvusvaheliste õigusnormide pidevat ja korduvat rikkumist ning vältida ETR-kalapüügist pärit kalandustoodete jõudmist ELi turule. Siinkohal tuletatakse meelde, et liit kehtestas meetmed, millega keelatakse kalandustoodete toomine ELi turule sanitaarpõhjustel (26). Komisjon tegi kindlaks, et põhjenduses 148 mainitud kolm Guinea lipu all sõitvat seinerit said 2010. aastal süstemaatiliselt püügisertifikaate, mis võimaldasid neil viia ebaseaduslikult püütud ja ümber laaditud kalandustooteid ELi turule. Sellega seoses tegi komisjon kindlaks, et Guinea ametiasutused valideerisid püügisertifikaate, millest ilmnes selgelt, et need kolm laeva laadisid merel ebaseaduslikult ümber kalandustooteid, mis olid mõeldud ELi eksportimiseks (püügisertifikaatidel olid märgitud merel tehtavad ümberlaadimised ning neil oli nii üleandva kui ka vastuvõtva laeva kapteni allkiri ja merel toimuvate ümberlaadimiste geograafilised asukohad). |
| --- | --- |

(149)

Samuti leidis komisjon, et Guinea ei ole võtnud piisavaid meetmeid, et avastada rahvusvaheliste õigusnormide pidevat ja korduvat rikkumist ning vältida ETR-kalapüügist pärit kalandustoodete jõudmist ELi turule. Siinkohal tuletatakse meelde, et liit kehtestas meetmed, millega keelatakse kalandustoodete toomine ELi turule sanitaarpõhjustel (26). Komisjon tegi kindlaks, et põhjenduses 148 mainitud kolm Guinea lipu all sõitvat seinerit said 2010. aastal süstemaatiliselt püügisertifikaate, mis võimaldasid neil viia ebaseaduslikult püütud ja ümber laaditud kalandustooteid ELi turule. Sellega seoses tegi komisjon kindlaks, et Guinea ametiasutused valideerisid püügisertifikaate, millest ilmnes selgelt, et need kolm laeva laadisid merel ebaseaduslikult ümber kalandustooteid, mis olid mõeldud ELi eksportimiseks (püügisertifikaatidel olid märgitud merel tehtavad ümberlaadimised ning neil oli nii üleandva kui ka vastuvõtva laeva kapteni allkiri ja merel toimuvate ümberlaadimiste geograafilised asukohad).

| (150) | Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 161, on asjaolu, et mitu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades ETR-kalapüügiga tegelevana esitatud laeva sõitsid Guinea lipu all pärast nende lisamist kõnealustesse nimekirjadesse, märk sellest, et Guinea ei suuda tagada, et tema lipu all sõitvad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning see ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 34. |
| --- | --- |

(150)

Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 161, on asjaolu, et mitu piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjades ETR-kalapüügiga tegelevana esitatud laeva sõitsid Guinea lipu all pärast nende lisamist kõnealustesse nimekirjadesse, märk sellest, et Guinea ei suuda tagada, et tema lipu all sõitvad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning see ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 34.

| (151) | Lisaks ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust vähenenud selliste laevade arv, kes sõidavad Guinea lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, ning ICCAT piirkonnas tuunikala püüdvate Guinea kalalaevade tegevuse tingimusi ei ole põhjalikult ümber korraldatud. Komisjon tegi 2013. aasta veebruaris toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Guinea on paigaldanud nende laevade pardale laevaseiresüsteemi seadmed, kuid riigil ei ole ikka võimalik nende laevade püügitegevust ja nendega merel tehtavaid ümberlaadimisi tegelikult seirata ja kontrollida. Sellega seoses järeldas komisjon, et kuna Guinea kalandusseadustikku ei ole reformitud, tegutsevad kõnealused laevad ikka veel ilma rahvusvaheliste püügilitsentsideta, ning et võetud ei ole meetmeid selle tagamiseks, et need laevad järgiksid tulemuslikult ICCAT eeskirju merel toimuvate ümberlaadimiste keelamise kohta (näiteks ei ole pardal vastupidiselt ICCAT eeskirjadega nõutule vaatlejaid, kelle abil paraneks Guinea suutlikkus kontrollida ja seirata oma kalalaevu, kes tegutsevad avamerel). Komisjon leiab, et seni kuni Guinea ei suuda kontrollida oma laevu, kes tegutsevad avamerel, ega tagada, et tema lipu all sõitvad laevad täidaksid piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise piirkondlikke meetmeid, ei täida Guinea oma lipuriigikohustusi UNFSA artiklite 18 ja 19 alusel. |
| --- | --- |

(151)

Lisaks ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust vähenenud selliste laevade arv, kes sõidavad Guinea lipu all pärast seda, kui piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on nad lisanud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, ning ICCAT piirkonnas tuunikala püüdvate Guinea kalalaevade tegevuse tingimusi ei ole põhjalikult ümber korraldatud. Komisjon tegi 2013. aasta veebruaris toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Guinea on paigaldanud nende laevade pardale laevaseiresüsteemi seadmed, kuid riigil ei ole ikka võimalik nende laevade püügitegevust ja nendega merel tehtavaid ümberlaadimisi tegelikult seirata ja kontrollida. Sellega seoses järeldas komisjon, et kuna Guinea kalandusseadustikku ei ole reformitud, tegutsevad kõnealused laevad ikka veel ilma rahvusvaheliste püügilitsentsideta, ning et võetud ei ole meetmeid selle tagamiseks, et need laevad järgiksid tulemuslikult ICCAT eeskirju merel toimuvate ümberlaadimiste keelamise kohta (näiteks ei ole pardal vastupidiselt ICCAT eeskirjadega nõutule vaatlejaid, kelle abil paraneks Guinea suutlikkus kontrollida ja seirata oma kalalaevu, kes tegutsevad avamerel). Komisjon leiab, et seni kuni Guinea ei suuda kontrollida oma laevu, kes tegutsevad avamerel, ega tagada, et tema lipu all sõitvad laevad täidaksid piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise piirkondlikke meetmeid, ei täida Guinea oma lipuriigikohustusi UNFSA artiklite 18 ja 19 alusel.

| (152) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustust tagada, et tema kalalaevad täidaksid piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjon leiab, et käesoleva otsuse põhjendustes 144–151 kirjeldatud olukord on märk sellest, et Guinea ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad UNCLOSe artiklitest 94 ja 117. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustust tagada, et tema kalalaevad täidaksid piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjon leiab, et käesoleva otsuse põhjendustes 144–151 kirjeldatud olukord on märk sellest, et Guinea ei ole täitnud oma kohustusi, mis tulenevad UNCLOSe artiklitest 94 ja 117.

| (153) | Lisaks vastutab lipuriik UNFSA artikli 18 lõigete 1 ja 2 kohaselt avamerel tegutsevate laevade eest. Tuletatakse meelde, et UNFSA reguleerimisalasse kuuluvad piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise küsimused. Käesoleva otsuse põhjendustes 144–151 on märgitud, et Guinea lipu all sõitvad, ICCAT piirkonnas tegutsevad kalalaevad rikkusid 2010. ja 2011. aastal korduvalt ICCAT (ehk asjaomaste kalavarude majandamise piirkondliku organisatsiooni) eeskirju. Võttes arvesse, et on kindlaks tehtud, et kõik Guinea laevad, kes ICCAT piirkonnas tegutsevad, rikkusid süstemaatiliselt ja pikka aega ICCAT eeskirju, ei ole Guinea komisjoni arvates täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. Lisaks eespool toodud faktidele näitab asjaolu, et üks ETR-kalapüügiga tegelev Guinea laev, mille on piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioon ICCAT kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, sõitis Guinea lipu all pärast selle lisamist sellisesse nimekirja, ka seda, et Guinea ei ole täitnud UNFSA artikli 19 lõigete 1 ja 2 kohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks vastutab lipuriik UNFSA artikli 18 lõigete 1 ja 2 kohaselt avamerel tegutsevate laevade eest. Tuletatakse meelde, et UNFSA reguleerimisalasse kuuluvad piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise küsimused. Käesoleva otsuse põhjendustes 144–151 on märgitud, et Guinea lipu all sõitvad, ICCAT piirkonnas tegutsevad kalalaevad rikkusid 2010. ja 2011. aastal korduvalt ICCAT (ehk asjaomaste kalavarude majandamise piirkondliku organisatsiooni) eeskirju. Võttes arvesse, et on kindlaks tehtud, et kõik Guinea laevad, kes ICCAT piirkonnas tegutsevad, rikkusid süstemaatiliselt ja pikka aega ICCAT eeskirju, ei ole Guinea komisjoni arvates täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. Lisaks eespool toodud faktidele näitab asjaolu, et üks ETR-kalapüügiga tegelev Guinea laev, mille on piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioon ICCAT kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, sõitis Guinea lipu all pärast selle lisamist sellisesse nimekirja, ka seda, et Guinea ei ole täitnud UNFSA artikli 19 lõigete 1 ja 2 kohaseid kohustusi.

| (154) | Seega näitab asjaolu, et ICCAT piirkonnas tuunikala püüdvad Guinea kalalaevad ei ole valdavalt eeskirju täitnud, Guinea suutmatust täita oma lipuriigikohustusi. Kindlakstehtud ETR-kalapüük ICCAT piirkonnas tegutsevate Guinea kalalaevadega kahjustab bioloogiliste ressursside kaitset ja majandamist. Seega ei tegutse Guinea kooskõlas UNCLOSe artikliga 118, mille kohaselt peavad riigid tegema koostööd avamere bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel. |
| --- | --- |

(154)

Seega näitab asjaolu, et ICCAT piirkonnas tuunikala püüdvad Guinea kalalaevad ei ole valdavalt eeskirju täitnud, Guinea suutmatust täita oma lipuriigikohustusi. Kindlakstehtud ETR-kalapüük ICCAT piirkonnas tegutsevate Guinea kalalaevadega kahjustab bioloogiliste ressursside kaitset ja majandamist. Seega ei tegutse Guinea kooskõlas UNCLOSe artikliga 118, mille kohaselt peavad riigid tegema koostööd avamere bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel.

| (155) | Seoses Guinea meetmetega käesoleva otsuse põhjendustes 144–154 kirjeldatud olukorra lahendamiseks leidis komisjon, et Guinea ei saanud tulemuslikult võtta piisavaid meetmeid tema lipu all sõitvatel laevadel toimunud korduva ETR-kalapüügi suhtes, sest riigi õigusraamistikus on puudusi, mis takistavad tal tulemuslikult kontrollida ja seirata oma kalalaevu, kes tegutsevad avamerel. Seepärast on Guineale tegevuskavas soovitatud teha vajalikud reformid, et riik saaks tulemuslikult kontrollida ja seirata oma kalalaevu, kes tegutsevad avamerel. Komisjon kordas Guinea ametiasutustele 1. märtsil 2013 edastatud kirjalikus dokumendis oma soovitust alustada Guinea õigusraamistiku reformi. Käesoleva otsuse punktis 6 osutatud teadetes andis Guinea teada, et kavatseb läbi vaadata riigi kalandusalased õigus- ja haldusnormid. Seni ei ole Guinea siiski oma õigusraamistiku reformi alustanud. Sellise reformi konkreetset ajakava ei ole esitatud. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(155)

Seoses Guinea meetmetega käesoleva otsuse põhjendustes 144–154 kirjeldatud olukorra lahendamiseks leidis komisjon, et Guinea ei saanud tulemuslikult võtta piisavaid meetmeid tema lipu all sõitvatel laevadel toimunud korduva ETR-kalapüügi suhtes, sest riigi õigusraamistikus on puudusi, mis takistavad tal tulemuslikult kontrollida ja seirata oma kalalaevu, kes tegutsevad avamerel. Seepärast on Guineale tegevuskavas soovitatud teha vajalikud reformid, et riik saaks tulemuslikult kontrollida ja seirata oma kalalaevu, kes tegutsevad avamerel. Komisjon kordas Guinea ametiasutustele 1. märtsil 2013 edastatud kirjalikus dokumendis oma soovitust alustada Guinea õigusraamistiku reformi. Käesoleva otsuse punktis 6 osutatud teadetes andis Guinea teada, et kavatseb läbi vaadata riigi kalandusalased õigus- ja haldusnormid. Seni ei ole Guinea siiski oma õigusraamistiku reformi alustanud. Sellise reformi konkreetset ajakava ei ole esitatud. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (156) | Seoses Guinea meetmetega käesoleva otsuse põhjenduses 148 kirjeldatud olukorra lahendamiseks ja komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 162 kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Guinea ei taganud piisavad karistusi, ei takistanud korduvaid rikkumisi ega võtnud rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Samuti puudus riigis piisav haldussüsteem uurimiste tegemiseks ja laevade seire. Seda asjakohaste meetmete puudumist ei olnud käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks heastatud. |
| --- | --- |

(156)

Seoses Guinea meetmetega käesoleva otsuse põhjenduses 148 kirjeldatud olukorra lahendamiseks ja komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 162 kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Guinea ei taganud piisavad karistusi, ei takistanud korduvaid rikkumisi ega võtnud rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Samuti puudus riigis piisav haldussüsteem uurimiste tegemiseks ja laevade seire. Seda asjakohaste meetmete puudumist ei olnud käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks heastatud.

| (157) | Õigusraamistiku läbivaatamise ja heidutava karistussüsteemi tulemusliku jõustamise kohta võttis Guinea 1. märtsil 2012 vastu uue dekreedi, millega karmistati karistusi. Kummatigi ei hõlma Guinea kalandusseadustik võimalikku ebaseaduslikku kalapüüki avamerel Guinea lipu all sõitvate kalalaevade poolt. Arvestades seda ning avamerel tegutsevatel Guinea kalalaevadel toimunud ETR-kalapüügi kindlakstehtud korduvust ja ulatust, nagu on selgitatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 155, ei saa selle meetmega komisjoni arvates tagada piisavaid karistusi, takistada korduvaid rikkumisi ega võtta rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist konkreetseid edusamme tehtud. Seni kuni Guinea ei suuda võtta oma asjaomastele kodanikele suunatud, avamere bioloogiliste ressursside kaitseks vajalikke meetmeid, ei täida Guinea komisjoni arvates oma lipuriigikohustusi UNCLOSe artikli 117 alusel. Samamoodi leiab komisjon leiab, et seni kuni Guinea ei suuda tagada, et tema lipu all sõitvad laevad täidaksid piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise piirkondlikke meetmeid, ei täida Guinea oma lipuriigikohustusi UNFSA artikli 19 alusel. |
| --- | --- |

(157)

Õigusraamistiku läbivaatamise ja heidutava karistussüsteemi tulemusliku jõustamise kohta võttis Guinea 1. märtsil 2012 vastu uue dekreedi, millega karmistati karistusi. Kummatigi ei hõlma Guinea kalandusseadustik võimalikku ebaseaduslikku kalapüüki avamerel Guinea lipu all sõitvate kalalaevade poolt. Arvestades seda ning avamerel tegutsevatel Guinea kalalaevadel toimunud ETR-kalapüügi kindlakstehtud korduvust ja ulatust, nagu on selgitatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 155, ei saa selle meetmega komisjoni arvates tagada piisavaid karistusi, takistada korduvaid rikkumisi ega võtta rikkujatelt hüvesid, mis nad on oma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saanud. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist konkreetseid edusamme tehtud. Seni kuni Guinea ei suuda võtta oma asjaomastele kodanikele suunatud, avamere bioloogiliste ressursside kaitseks vajalikke meetmeid, ei täida Guinea komisjoni arvates oma lipuriigikohustusi UNCLOSe artikli 117 alusel. Samamoodi leiab komisjon leiab, et seni kuni Guinea ei suuda tagada, et tema lipu all sõitvad laevad täidaksid piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise piirkondlikke meetmeid, ei täida Guinea oma lipuriigikohustusi UNFSA artikli 19 alusel.

| (158) | Komisjon leiab, et Guinea saavutused tulemuslike täitemeetmete võtmisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21 esitatud soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ja suurimas võimalikus ulatuses kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. Guinea ei ole rakendanud ETR-kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava, mis ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 25 esitatud soovitustega. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon leiab, et Guinea saavutused tulemuslike täitemeetmete võtmisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21 esitatud soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ja suurimas võimalikus ulatuses kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. Guinea ei ole rakendanud ETR-kalapüügi vastu võitlemise tegevuskava, mis ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 25 esitatud soovitustega.

| (159) | Mais 2011 toimunud kontrollkäigul tegi komisjon Guinea ametiasutuste poolt nõuetekohaselt esitatud tõendite põhjal kindlaks, et riigi merevetes sõitvad kalalaevad tegelesid korduvalt ETR-kalapüügiga. |
| --- | --- |

(159)

Mais 2011 toimunud kontrollkäigul tegi komisjon Guinea ametiasutuste poolt nõuetekohaselt esitatud tõendite põhjal kindlaks, et riigi merevetes sõitvad kalalaevad tegelesid korduvalt ETR-kalapüügiga.

| (160) | Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 163, tegi komisjoni kindlaks, et Guinea ei võtnud asjakohaseid meetmeid sellise enda vetes tegutsevate kalalaevade korduva ETR-kalapüügi ärahoidmiseks, avastamiseks ja selle eest karistamiseks. |
| --- | --- |

(160)

Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 163, tegi komisjoni kindlaks, et Guinea ei võtnud asjakohaseid meetmeid sellise enda vetes tegutsevate kalalaevade korduva ETR-kalapüügi ärahoidmiseks, avastamiseks ja selle eest karistamiseks.

| (161) | Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist on Guinea võtnud seoses selle korduva ETR-kalapüügiga mõned meetmed riigi majandusvööndis toimuva ETR-kalapüügi avastamise parandamiseks. Guinea tugevdas tema majandusvööndi meres (kuni 50 meremiili) toimuva tegevuse kontrolli ja seire vahendeid, rajades Tamara saarele semafori ja luues merel tehtava järelevalve koordineerimise eest vastutava mereprefektuuri (majandusvööndis toimuva ETR-kalapüügi avastamiseks kasutatakse mereväe patrull-laevu). |
| --- | --- |

(161)

Pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist on Guinea võtnud seoses selle korduva ETR-kalapüügiga mõned meetmed riigi majandusvööndis toimuva ETR-kalapüügi avastamise parandamiseks. Guinea tugevdas tema majandusvööndi meres (kuni 50 meremiili) toimuva tegevuse kontrolli ja seire vahendeid, rajades Tamara saarele semafori ja luues merel tehtava järelevalve koordineerimise eest vastutava mereprefektuuri (majandusvööndis toimuva ETR-kalapüügi avastamiseks kasutatakse mereväe patrull-laevu).

| (162) | Mis puudutab kõnealuse korduva ETR-kalapüügi vastu võitlemise meetmeid, ei ole Guinea pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ja käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks veel võtnud mitut väga tähtsat meedet, mida soovitati 15. novembril 2012 edastatud tegevuskavas, mainiti Guinea ametiasutustele 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjas ning mis sedastati Guinea ametiasutustele 1. märtsil 2013 saadetud kirjalikes märkustes veel lahendamata küsimuste kohta. Nii ei ole määratud karistusi tõendavate dokumentide (püügi-, vaatleja- ja laevaseiresüsteemiaruannete) põhjal kindlaks tehtud rikkumiste eest, ei ole tugevdatud pardal viibivate vaatlejate staatust ja õigusi, Guinea ametiasutused ei rakenda ega jõusta ikka veel paljusid Guinea õiguses sätestatud kohustusi (nt teatada laevaseiresüsteemi asukohad), ei karistata ettevõtjaid laevaseiresüsteemi signaalide teatamata jätmise eest ning puudub kohustus edastada logiraamatu koopia püügiperioodi lõpus ja deklareerida Guinea majandusvööndisse sisenemine / sellest väljumine. |
| --- | --- |

(162)

Mis puudutab kõnealuse korduva ETR-kalapüügi vastu võitlemise meetmeid, ei ole Guinea pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ja käesoleva otsuse vastuvõtmise ajaks veel võtnud mitut väga tähtsat meedet, mida soovitati 15. novembril 2012 edastatud tegevuskavas, mainiti Guinea ametiasutustele 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjas ning mis sedastati Guinea ametiasutustele 1. märtsil 2013 saadetud kirjalikes märkustes veel lahendamata küsimuste kohta. Nii ei ole määratud karistusi tõendavate dokumentide (püügi-, vaatleja- ja laevaseiresüsteemiaruannete) põhjal kindlaks tehtud rikkumiste eest, ei ole tugevdatud pardal viibivate vaatlejate staatust ja õigusi, Guinea ametiasutused ei rakenda ega jõusta ikka veel paljusid Guinea õiguses sätestatud kohustusi (nt teatada laevaseiresüsteemi asukohad), ei karistata ettevõtjaid laevaseiresüsteemi signaalide teatamata jätmise eest ning puudub kohustus edastada logiraamatu koopia püügiperioodi lõpus ja deklareerida Guinea majandusvööndisse sisenemine / sellest väljumine.

| (163) | Lisaks leiab komisjon, et Guinea meetmed, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 161, on üksnes üldised eeltingimused, millest ei piisa Guinea merevetes tegutsevate kalalaevade korduva ETR-kalapüügi ärahoidmiseks, avastamiseks ja selle eest karistamiseks. Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 163, ei ole rannikuäärne riik Guinea seni oma õigusraamistikku tulemuslikult rakendanud ega andnud ETR-kalapüügiga tegelenuid nõuetekohaselt kohtu alla ja kohaldanud karistusi sellise kalapüügiga seotud laevade ja ettevõtjate suhtes. Komisjoni arvates on Guinea alates 2011. aastast kohaldanud riigi vetes korduvalt toimuva ETR-kalapüügiga seotud kohtumenetluste ja õiguskaitsemeetmete suhtes ebatõhusat poliitikat. Eelkõige tegi komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et selle ajani oli seitsmele Guinea vetes tegutsevale välisriigi laevale Guinea ametiasutuste avastatud rikkumise eest määratud väikseim Guinea õigusega ettenähtud rahatrahv. Kuigi 1. märtsi 2012. aasta dekreedi nr 27 artikliga 7 on ette nähtud trahvid suuruses 15 000–30 000 USA dollarit) koos kalapüügivahendite kohese konfiskeerimisega juhul, kui kalapüük on toimunud ebaseaduslike püügivahendite või võrkudega, määrasid Guinea ametiasutused kolmele laevale kolme 8. novembril 2012 toime pandud rikkumise eest (ebaseaduslik kalapüük ebaseaduslike kalavõrkudega) väikseima haldustrahvi (15 000 USA dollarit) ega konfiskeerinud asjaomaseid püügivahendeid. Samuti on 1. märtsi 2012. aasta dekreedi nr 27 artikliga 6 ette nähtud trahvid suuruses 30 000–50 000 USA dollarit) koos saagi ja kalapüügivahendite kohese konfiskeerimisega juhul, kui ebaseaduslik kalapüük on toimunud keelatud piirkonnas või rannalähedase püügi jaoks ette nähtud piirkonnas, mistõttu määrasid Guinea ametiasutused neljale laevale nelja 30. novembril 2012 toime pandud rikkumise eest (ebaseaduslik kalapüük) vaatamata rikkumiste raskusastmele väikseima haldustrahvi (30 000 USA dollarit) ega konfiskeerinud asjaomaseid püügivahendeid ega asjaomast saaki, minnes seega Guinea õigusega vastuollu. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks leiab komisjon, et Guinea meetmed, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 161, on üksnes üldised eeltingimused, millest ei piisa Guinea merevetes tegutsevate kalalaevade korduva ETR-kalapüügi ärahoidmiseks, avastamiseks ja selle eest karistamiseks. Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 163, ei ole rannikuäärne riik Guinea seni oma õigusraamistikku tulemuslikult rakendanud ega andnud ETR-kalapüügiga tegelenuid nõuetekohaselt kohtu alla ja kohaldanud karistusi sellise kalapüügiga seotud laevade ja ettevõtjate suhtes. Komisjoni arvates on Guinea alates 2011. aastast kohaldanud riigi vetes korduvalt toimuva ETR-kalapüügiga seotud kohtumenetluste ja õiguskaitsemeetmete suhtes ebatõhusat poliitikat. Eelkõige tegi komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et selle ajani oli seitsmele Guinea vetes tegutsevale välisriigi laevale Guinea ametiasutuste avastatud rikkumise eest määratud väikseim Guinea õigusega ettenähtud rahatrahv. Kuigi 1. märtsi 2012. aasta dekreedi nr 27 artikliga 7 on ette nähtud trahvid suuruses 15 000–30 000 USA dollarit) koos kalapüügivahendite kohese konfiskeerimisega juhul, kui kalapüük on toimunud ebaseaduslike püügivahendite või võrkudega, määrasid Guinea ametiasutused kolmele laevale kolme 8. novembril 2012 toime pandud rikkumise eest (ebaseaduslik kalapüük ebaseaduslike kalavõrkudega) väikseima haldustrahvi (15 000 USA dollarit) ega konfiskeerinud asjaomaseid püügivahendeid. Samuti on 1. märtsi 2012. aasta dekreedi nr 27 artikliga 6 ette nähtud trahvid suuruses 30 000–50 000 USA dollarit) koos saagi ja kalapüügivahendite kohese konfiskeerimisega juhul, kui ebaseaduslik kalapüük on toimunud keelatud piirkonnas või rannalähedase püügi jaoks ette nähtud piirkonnas, mistõttu määrasid Guinea ametiasutused neljale laevale nelja 30. novembril 2012 toime pandud rikkumise eest (ebaseaduslik kalapüük) vaatamata rikkumiste raskusastmele väikseima haldustrahvi (30 000 USA dollarit) ega konfiskeerinud asjaomaseid püügivahendeid ega asjaomast saaki, minnes seega Guinea õigusega vastuollu.

| (164) | Arvestades käesoleva otsuse põhjendustes 159–163 kirjeldatud olukorda leiab komisjon, et kuna Guinea ei ole oma õigusraamistikku tulemuslikult rakendanud, et anda nõuetekohaselt kohtu alla riigi vetes korduva ETR-kalapüügiga tegelenuid ja kohaldada karistusi asjaomaste laevade ja ettevõtjate suhtes, on selle riigi tegevus vastuolus UNCLOSe artiklitega 61 ja 62, mille kohaselt peavad rannikuäärsed riigid aitama kaasa oma majandusvööndi bioloogiliste ressursside optimaalse kasutamise eesmärgi saavutamisele ja tagama, et neid bioloogilisi ressursse ei ohusta ülepüük. |
| --- | --- |

(164)

Arvestades käesoleva otsuse põhjendustes 159–163 kirjeldatud olukorda leiab komisjon, et kuna Guinea ei ole oma õigusraamistikku tulemuslikult rakendanud, et anda nõuetekohaselt kohtu alla riigi vetes korduva ETR-kalapüügiga tegelenuid ja kohaldada karistusi asjaomaste laevade ja ettevõtjate suhtes, on selle riigi tegevus vastuolus UNCLOSe artiklitega 61 ja 62, mille kohaselt peavad rannikuäärsed riigid aitama kaasa oma majandusvööndi bioloogiliste ressursside optimaalse kasutamise eesmärgi saavutamisele ja tagama, et neid bioloogilisi ressursse ei ohusta ülepüük.

| (165) | Tehtud on järeldus, et Guinea poolt rannikuäärse ja lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 61, 62, 94, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18, 19 ja 20 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(165)

Tehtud on järeldus, et Guinea poolt rannikuäärse ja lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 61, 62, 94, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18, 19 ja 20 sätete täitmiseks.

| (166) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 153–163 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 4 punktiga a seisukohal, et Guinea ei ole rannikuäärse ja lipuriigina täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all või tema merevetes sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki tema lipu all või tema merevetes sõitvate laevade poolt. |
| --- | --- |

(166)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 153–163 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 3 ja lõike 4 punktiga a seisukohal, et Guinea ei ole rannikuäärse ja lipuriigina täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all või tema merevetes sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada dokumenteeritud ja korduvat ETR-kalapüüki tema lipu all või tema merevetes sõitvate laevade poolt.

7.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punkt b)

| (167) | Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 165–180, analüüsis komisjon, kas Guinea on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(167)

Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 165–180, analüüsis komisjon, kas Guinea on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (168) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 165–175 on kirjeldatud, et Guinea ei taganud, et korduva ETR-kalapüügiga tegelevate Guinea lipu all sõitvate laevade ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida, hoida ära ja lõpetada ETR-kalapüüki ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(168)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 165–175 on kirjeldatud, et Guinea ei taganud, et korduva ETR-kalapüügiga tegelevate Guinea lipu all sõitvate laevade ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate kodanike karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida, hoida ära ja lõpetada ETR-kalapüüki ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (169) | Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustega 165–175 määras Guinea komisjoni poolt ETR-kalapüügi määruse artikli 27 alusel algatatud menetluse käigus kolmele asjaomasele Guinea lipu all sõitvale seinerile halduskaristused, et vältida kolme Guinea lipu all sõitva laeva kandmist ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. Komisjoni arvates ei olnud kohaldatud karistused kokkuvõttes piisavalt ranged, et tagada ICCAT eeskirjade täitmine ning hoida ära nende rikkumisi. Lisaks on komisjon seisukohal, et rikkumiste korduvust ja kestust ning kõnealuse ebaseadusliku tegevuse tulemusel saadud saagi kogust ja liiki arvestades ei olnud lõplikud karistused ikkagi piisavad, et võtta rikkujalt ära ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Guinea ei saanud oma õigusraamistiku tõttu määrata kõnealustele laevadele hoiatavamaid karistusi. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjenduses 157, puudub karistustel, mille Guinea on määranud avamerel rahvusvaheliste ICCAT eeskirjadega vastuolus tegutsenud laevade suhtes, kindel õiguslik alus, sest Guinea kalandusseadustikku ei ole võimalik kohaldada Guinea merevetest väljaspool toimunud juhtumite suhtes. Seda arvestades ei saa Guinea kohaldada piisavalt rangeid karistusi, mis võimaldaksid tulemuslikult tagada eeskirjade täitmise, hoida ära rikkumisi ning võtta rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 117 ja UNSFA artikli 19 lõikele 2. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(169)

Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustega 165–175 määras Guinea komisjoni poolt ETR-kalapüügi määruse artikli 27 alusel algatatud menetluse käigus kolmele asjaomasele Guinea lipu all sõitvale seinerile halduskaristused, et vältida kolme Guinea lipu all sõitva laeva kandmist ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. Komisjoni arvates ei olnud kohaldatud karistused kokkuvõttes piisavalt ranged, et tagada ICCAT eeskirjade täitmine ning hoida ära nende rikkumisi. Lisaks on komisjon seisukohal, et rikkumiste korduvust ja kestust ning kõnealuse ebaseadusliku tegevuse tulemusel saadud saagi kogust ja liiki arvestades ei olnud lõplikud karistused ikkagi piisavad, et võtta rikkujalt ära ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Guinea ei saanud oma õigusraamistiku tõttu määrata kõnealustele laevadele hoiatavamaid karistusi. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjenduses 157, puudub karistustel, mille Guinea on määranud avamerel rahvusvaheliste ICCAT eeskirjadega vastuolus tegutsenud laevade suhtes, kindel õiguslik alus, sest Guinea kalandusseadustikku ei ole võimalik kohaldada Guinea merevetest väljaspool toimunud juhtumite suhtes. Seda arvestades ei saa Guinea kohaldada piisavalt rangeid karistusi, mis võimaldaksid tulemuslikult tagada eeskirjade täitmise, hoida ära rikkumisi ning võtta rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 117 ja UNSFA artikli 19 lõikele 2. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (170) | Mis puudutab komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendust 173, siis ei ole karistused vaatamata 1. märtsi 2012. aasta dekreedi vastuvõtmisele (vt põhjendus 157) ikka piisavad, et võtta rikkujalt ära ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Pealegi ei saa see meede, nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjenduses 157 ja võttes arvesse asjaolu, et Guinea kalandusseadustikku on võimalik kohaldada ainult Guinea vetes toimuva püügitegevuse suhtes, ilma kõnealuse seadustiku põhjalikuma läbivaatamiseta hõlmata võimalikku ebaseaduslikku kalapüüki avamerel Guinea lipu all sõitvate kalalaevade poolt. Seda arvestades ei saa Guinea tagada, et tema lipu all sõitvad laevad täidaksid piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise meetmeid. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 117 ja UNSFA artikli 19 lõikele 1. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(170)

Mis puudutab komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendust 173, siis ei ole karistused vaatamata 1. märtsi 2012. aasta dekreedi vastuvõtmisele (vt põhjendus 157) ikka piisavad, et võtta rikkujalt ära ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Pealegi ei saa see meede, nagu on selgitatud käesoleva otsuse põhjenduses 157 ja võttes arvesse asjaolu, et Guinea kalandusseadustikku on võimalik kohaldada ainult Guinea vetes toimuva püügitegevuse suhtes, ilma kõnealuse seadustiku põhjalikuma läbivaatamiseta hõlmata võimalikku ebaseaduslikku kalapüüki avamerel Guinea lipu all sõitvate kalalaevade poolt. Seda arvestades ei saa Guinea tagada, et tema lipu all sõitvad laevad täidaksid piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise meetmeid. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 117 ja UNSFA artikli 19 lõikele 1. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (171) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 168 on kirjeldatud, et Guinea õigusraamistikuga ei ole loodud sobivaid tingimusi, mille alusel teha koostööd ELi, kolmandate riikide või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidega, et võtta meetmeid avamerel tegutsevatel kaugpüügi kalalaevadel toimunud ETR-kalapüügi suhtes ning võtta tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate laevade ja ettevõtjate suhtes. Guinea ei ole teinud komisjoni ega ICCATga koostööd, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise rahvusvaheliste meetmete täitmine ja jõustamine. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 118 ja UNSFA artiklile 20. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(171)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 168 on kirjeldatud, et Guinea õigusraamistikuga ei ole loodud sobivaid tingimusi, mille alusel teha koostööd ELi, kolmandate riikide või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidega, et võtta meetmeid avamerel tegutsevatel kaugpüügi kalalaevadel toimunud ETR-kalapüügi suhtes ning võtta tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate laevade ja ettevõtjate suhtes. Guinea ei ole teinud komisjoni ega ICCATga koostööd, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise rahvusvaheliste meetmete täitmine ja jõustamine. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 118 ja UNSFA artiklile 20. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (172) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 176 on kirjeldatud, et Guinea ei ole rannikuäärse riigina jõustanud oma majandusvööndis tegutsevate laevade ja ettevõtjate kohustusi ega ole asjakohaselt karistanud laevu ja ettevõtjaid, kes on avastatud ETR-kalapüügiga tegelemas. Komisjon tegi 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et komisjoni otsuses kirjeldatud olukord ei ole paranenud, sest leiti, et Guinea ametiasutused ei ole paljusid rikkumisi (nt laevaseiresüsteemi signaalide puudumine, kaaspüüki käsitlevate eeskirjade korduv rikkumine) ikka veel käsitlenud ega nende eest asjakohaselt karistanud (nt seitsme viimase rikkumise eest, mille Guinea ametiasutused olid Guinea vetes kontrollkäigu ajaks ehk veebruariks 2013 avastanud, oli määratud väikseim võimalik rahatrahv, isegi kui toimunud oli tõsine rikkumine). Kuna Guinea ei ole oma õigusraamistikku tulemuslikult rakendanud, et anda nõuetekohaselt kohtu alla riigi vetes korduva ETR-kalapüügiga tegelenuid ja kohaldada karistusi asjaomaste laevade ja ettevõtjate suhtes, on selle riigi tegevus vastuolus UNCLOSe artiklitega 61 ja 62, mille kohaselt peavad rannikuäärsed riigid tagama, et ei toimu ülepüüki. |
| --- | --- |

(172)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 176 on kirjeldatud, et Guinea ei ole rannikuäärse riigina jõustanud oma majandusvööndis tegutsevate laevade ja ettevõtjate kohustusi ega ole asjakohaselt karistanud laevu ja ettevõtjaid, kes on avastatud ETR-kalapüügiga tegelemas. Komisjon tegi 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et komisjoni otsuses kirjeldatud olukord ei ole paranenud, sest leiti, et Guinea ametiasutused ei ole paljusid rikkumisi (nt laevaseiresüsteemi signaalide puudumine, kaaspüüki käsitlevate eeskirjade korduv rikkumine) ikka veel käsitlenud ega nende eest asjakohaselt karistanud (nt seitsme viimase rikkumise eest, mille Guinea ametiasutused olid Guinea vetes kontrollkäigu ajaks ehk veebruariks 2013 avastanud, oli määratud väikseim võimalik rahatrahv, isegi kui toimunud oli tõsine rikkumine). Kuna Guinea ei ole oma õigusraamistikku tulemuslikult rakendanud, et anda nõuetekohaselt kohtu alla riigi vetes korduva ETR-kalapüügiga tegelenuid ja kohaldada karistusi asjaomaste laevade ja ettevõtjate suhtes, on selle riigi tegevus vastuolus UNCLOSe artiklitega 61 ja 62, mille kohaselt peavad rannikuäärsed riigid tagama, et ei toimu ülepüüki.

| (173) | Seoses võltsitud Guinea litsentside andmisega Guinea vetes tegutsevatele välisriikide laevadele 2012. aastal tegi komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et kalandus- ja vesiviljelusministeerium ei ole algatanud kriminaaluurimisi ega -menetlusi selles pettuses osalenud füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, mis on vastuolus karistusi ja täiendavaid karistusi käsitleva 1. märtsi 2012. aasta dekreedi artiklis 10 sätestatud menetlusega. Selle konkreetse juhtumi kohta esitas komisjon Guineale 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjas, milles olid kokku võetud põhilised lahendamist vajavad küsimused, ametliku teate ning soovitas riigil jõustada oma õigus- ja haldusnormide asjakohaseid sätteid, et sellise pettuse eest karistada ja seda ära hoida, sest see võib otseselt põhjustada Guinea majandusvööndi bioloogiliste ressursside ülepüüki. Kuna Guinea ei ole selle juhtumi suhtes võtnud tulemuslikke meetmeid, on ta rannikuäärse riigina toiminud vastuolus UNCLOSe artiklitega 61 ja 62 ning lipuriigina vastuolus UNSFA artikli 19 lõikega 2, mille kohaselt tuleb kõik uuringud ja kohtumenetlused kiiresti läbi viia. |
| --- | --- |

(173)

Seoses võltsitud Guinea litsentside andmisega Guinea vetes tegutsevatele välisriikide laevadele 2012. aastal tegi komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et kalandus- ja vesiviljelusministeerium ei ole algatanud kriminaaluurimisi ega -menetlusi selles pettuses osalenud füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, mis on vastuolus karistusi ja täiendavaid karistusi käsitleva 1. märtsi 2012. aasta dekreedi artiklis 10 sätestatud menetlusega. Selle konkreetse juhtumi kohta esitas komisjon Guineale 4. veebruaril 2013 saadetud märgukirjas, milles olid kokku võetud põhilised lahendamist vajavad küsimused, ametliku teate ning soovitas riigil jõustada oma õigus- ja haldusnormide asjakohaseid sätteid, et sellise pettuse eest karistada ja seda ära hoida, sest see võib otseselt põhjustada Guinea majandusvööndi bioloogiliste ressursside ülepüüki. Kuna Guinea ei ole selle juhtumi suhtes võtnud tulemuslikke meetmeid, on ta rannikuäärse riigina toiminud vastuolus UNCLOSe artiklitega 61 ja 62 ning lipuriigina vastuolus UNSFA artikli 19 lõikega 2, mille kohaselt tuleb kõik uuringud ja kohtumenetlused kiiresti läbi viia.

| (174) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 177 ja 178 on märgitud, et rannikuäärne riik Guinea ei ole teinud aktiivset koostööd muude asjaomaste riikidega, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise meetmete täitmine ja jõustamine. Selle kohta tegi komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Guinea 2013. aasta kalapüügikavas ei ole sätestatud säästvat ja usaldusväärset, rahvusvahelistele teadusnõuannetele vastavat strateegiat püügilitsentside andmiseks teatavate pika rändega kalavarude ja piirialade kalavarude (väiksed pelaagilised kalad) jaoks. Eelkõige väikeste pelaagiliste kalade püügi võimalused 2013. aastaks on vastuolus Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) (27) teadusnõuannetega. Ehkki CECAFi 2011. aasta aruandes soovitati, et Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone ja Libeeria majandusvööndites püütud väikeste pelaagiliste kalade üldkogus ei tohiks ületada 112 000 tonni aastas, ei järginud Guinea seda soovitust ja kehtestas alles 2013. aastaks riikliku kvoodi 100 000 tonni Guinea majandusvööndi kohta. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. Vastupidi, Guinea ametiasutuste hoiak pärast 15. novembrit 2012 on näidanud seda, et riik ei ole ETR-kalapüügi vastases võitluses rahvusvaheliselt koostööd teinud. |
| --- | --- |

(174)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 177 ja 178 on märgitud, et rannikuäärne riik Guinea ei ole teinud aktiivset koostööd muude asjaomaste riikidega, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise meetmete täitmine ja jõustamine. Selle kohta tegi komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Guinea 2013. aasta kalapüügikavas ei ole sätestatud säästvat ja usaldusväärset, rahvusvahelistele teadusnõuannetele vastavat strateegiat püügilitsentside andmiseks teatavate pika rändega kalavarude ja piirialade kalavarude (väiksed pelaagilised kalad) jaoks. Eelkõige väikeste pelaagiliste kalade püügi võimalused 2013. aastaks on vastuolus Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) (27) teadusnõuannetega. Ehkki CECAFi 2011. aasta aruandes soovitati, et Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone ja Libeeria majandusvööndites püütud väikeste pelaagiliste kalade üldkogus ei tohiks ületada 112 000 tonni aastas, ei järginud Guinea seda soovitust ja kehtestas alles 2013. aastaks riikliku kvoodi 100 000 tonni Guinea majandusvööndi kohta. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. Vastupidi, Guinea ametiasutuste hoiak pärast 15. novembrit 2012 on näidanud seda, et riik ei ole ETR-kalapüügi vastases võitluses rahvusvaheliselt koostööd teinud.

| (175) | Ja kuigi Guinea 2012. aasta kalapüügikavas olid sätestatud laevade mahtuvusel põhinevad õiguslikud piirangud kalapüügi piiramiseks Guinea majandusvööndis ja väikeste pelaagiliste kalade varu kaitseks, muutsid Guinea ametiasutused need piirangud 2013. aasta kalapüügikavas leebemaks, et sellel aastal saaks püügilitsentse anda suurematele laevadele. Guinea 2012. aasta kalapüügikava kohaselt võisid Guineas tegutseda vaid väikseid pelaagilisi kalu püüdvad laevad mahtuvusega kuni 2 000 brutoregistertonni. Komisjon täheldas, et 2013. aasta kalapüügikava on muudetud, et lubada Guinea vetes tegutseda suurema mahtuvusega (kuni 4 500 brutoregistertonni) laevadel. Kuna Guinea 2013. aasta kalapüügikava selliselt muutis, on 2013. aastal veel viiele märkimisväärse püügivõimsusega pelaagiliste kalade püügiga tegelevale laevale antud õigus tegutseda Guinea merevetes Guinea kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi välja antud püügiloa alusel. |
| --- | --- |

(175)

Ja kuigi Guinea 2012. aasta kalapüügikavas olid sätestatud laevade mahtuvusel põhinevad õiguslikud piirangud kalapüügi piiramiseks Guinea majandusvööndis ja väikeste pelaagiliste kalade varu kaitseks, muutsid Guinea ametiasutused need piirangud 2013. aasta kalapüügikavas leebemaks, et sellel aastal saaks püügilitsentse anda suurematele laevadele. Guinea 2012. aasta kalapüügikava kohaselt võisid Guineas tegutseda vaid väikseid pelaagilisi kalu püüdvad laevad mahtuvusega kuni 2 000 brutoregistertonni. Komisjon täheldas, et 2013. aasta kalapüügikava on muudetud, et lubada Guinea vetes tegutseda suurema mahtuvusega (kuni 4 500 brutoregistertonni) laevadel. Kuna Guinea 2013. aasta kalapüügikava selliselt muutis, on 2013. aastal veel viiele märkimisväärse püügivõimsusega pelaagiliste kalade püügiga tegelevale laevale antud õigus tegutseda Guinea merevetes Guinea kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi välja antud püügiloa alusel.

| (176) | Põhjendustes 174 ja 175 esitatuga seoses on tehtud kindlaks, et Guinea võttis 2013. aastal vastu riikliku kalavarude majandamise kava, mis on vastuolus piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise allpiirkondlike ja piirkondlike meetmetega. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNSFA artiklile 20, mille kohaselt peavad riigid tegema viivitamata ja kiirelt koostööd, et tagada kaitse- ja majandamismeetmete täitmine ja jõustamine. Samuti tehti kindlaks, et Guinea otsustas 2013. aastal muuta väikeste pelaagiliste kalade kaitse- ja majandamismeetmeid, võtmata arvesse teadusnõuandeid. Komisjon leidis, et Guinea ei ole järginud oma majandusvööndi bioloogiliste ressursside optimaalse kasutamise põhimõtet ning on seega tekitanud asjaomase kalavaru ülepüügi ohu. Komisjoni arvates ei ole Guinea seetõttu rannikuriigina täitnud oma kohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 61 ja 62. |
| --- | --- |

(176)

Põhjendustes 174 ja 175 esitatuga seoses on tehtud kindlaks, et Guinea võttis 2013. aastal vastu riikliku kalavarude majandamise kava, mis on vastuolus piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise allpiirkondlike ja piirkondlike meetmetega. Seega leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNSFA artiklile 20, mille kohaselt peavad riigid tegema viivitamata ja kiirelt koostööd, et tagada kaitse- ja majandamismeetmete täitmine ja jõustamine. Samuti tehti kindlaks, et Guinea otsustas 2013. aastal muuta väikeste pelaagiliste kalade kaitse- ja majandamismeetmeid, võtmata arvesse teadusnõuandeid. Komisjon leidis, et Guinea ei ole järginud oma majandusvööndi bioloogiliste ressursside optimaalse kasutamise põhimõtet ning on seega tekitanud asjaomase kalavaru ülepüügi ohu. Komisjoni arvates ei ole Guinea seetõttu rannikuriigina täitnud oma kohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 61 ja 62.

| (177) | Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Guinea lipu all sõitvate laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki, Guinea merevetes tegutsevate kalalaevade pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki ning selle riigi kodanike toetatavat ETR-kalapüüki. Samuti on komisjon arvesse võtnud pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust toimunut. |
| --- | --- |

(177)

Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Guinea lipu all sõitvate laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki, Guinea merevetes tegutsevate kalalaevade pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki ning selle riigi kodanike toetatavat ETR-kalapüüki. Samuti on komisjon arvesse võtnud pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust toimunut.

| (178) | Komisjon on kindlaks teinud, et äsjaloodud mereprefektuur ning kalastuse seire ja kaitse riiklik keskus ei tee ikka veel piisavalt koostööd. Selle kohta otsustas komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul ja teatas Guinea ametiasutustele, et mereprefektuuri (mis kuulub presidendi alluvusse) ning kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse (kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi alluvuses) koostööd tuleks parandada, et tagada konkreetsed tulemused Guinea majandusvööndis toimunud ETR-kalapüügi avastamisel ja selle eest karistamisel. See olukord piirab rannaäärse ja lipuriigi Guinea kehtestatud täitemenetluste tulemuslikkust ja ei ole seetõttu kooskõlas UNFSAga. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon on kindlaks teinud, et äsjaloodud mereprefektuur ning kalastuse seire ja kaitse riiklik keskus ei tee ikka veel piisavalt koostööd. Selle kohta otsustas komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul ja teatas Guinea ametiasutustele, et mereprefektuuri (mis kuulub presidendi alluvusse) ning kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse (kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi alluvuses) koostööd tuleks parandada, et tagada konkreetsed tulemused Guinea majandusvööndis toimunud ETR-kalapüügi avastamisel ja selle eest karistamisel. See olukord piirab rannaäärse ja lipuriigi Guinea kehtestatud täitemenetluste tulemuslikkust ja ei ole seetõttu kooskõlas UNFSAga.

| (179) | Tehtud on järeldus, et Guinea poolt rannikuäärse ja lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 61, 62, 94, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18, 19 ja 20 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(179)

Tehtud on järeldus, et Guinea poolt rannikuäärse ja lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 61, 62, 94, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18, 19 ja 20 sätete täitmiseks.

| (180) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 165–180 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 5 seisukohal, et Guinea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on rannikuäärse ja lipuriigina. |
| --- | --- |

(180)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 165–180 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 5 seisukohal, et Guinea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on rannikuäärse ja lipuriigina.

7.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6).

| (181) | Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 183–205, analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Guinea staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena. Lisaks analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust asjakohaseks seoses Guinea staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena. |
| --- | --- |

(181)

Nagu on kirjeldatud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 183–205, analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas asjakohaseks seoses Guinea staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena. Lisaks analüüsis komisjon teavet, mida ta pidas pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust asjakohaseks seoses Guinea staatusega IOTC ja ICCAT lepinguosalisena.

| (182) | Komisjon märkis, et ICCAT esitas 2013. aastal, st pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust Guineale muret väljendava kirja (28). Vaatamata Guinea jõupingutustele väljendas ICCAT sekretariaat muret riigi aruandluses 2012. aastal esinenud puuduste üle. Eelkõige on Guinea kõnealuses kirjas määratud kindlaks kui riik, kes ei suuda täielikult ja tulemuslikult täita ICCAT soovituse 06-13 kohast kaubandusega seotud asjakohase teabe esitamise kohustust. ICCAT väljendas muret Guinea suutmatuse üle esitada kõik vajalikud andmed ja aruanded järgmise kohta: statistikaalase aruandluse kohustus (ICCAT soovitus 05-09); aastaaruande II osa; 1. kohustuse raames esitatavad andmed (laevastikustatistika või suuruseandmed); ning teave suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamise meetmete ja vastavustabelite kohta. Oluline on märkida ka seda, et ICCAT on taotlenud Guinealt teavet meetmete kohta, mis on võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja aastast 2008 kantud laeva Daniaa suhtes. Seoses ICCAT soovitusega 11-18 eeldatavasti ETR-kalapüügiga tegelenud laevade nimekirja kohta on ICCAT palunud Guineal uurida ja talle teatada, millise lipu alla laev nimega Daniaa praegu kuulub. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon märkis, et ICCAT esitas 2013. aastal, st pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust Guineale muret väljendava kirja (28). Vaatamata Guinea jõupingutustele väljendas ICCAT sekretariaat muret riigi aruandluses 2012. aastal esinenud puuduste üle. Eelkõige on Guinea kõnealuses kirjas määratud kindlaks kui riik, kes ei suuda täielikult ja tulemuslikult täita ICCAT soovituse 06-13 kohast kaubandusega seotud asjakohase teabe esitamise kohustust. ICCAT väljendas muret Guinea suutmatuse üle esitada kõik vajalikud andmed ja aruanded järgmise kohta: statistikaalase aruandluse kohustus (ICCAT soovitus 05-09); aastaaruande II osa; 1. kohustuse raames esitatavad andmed (laevastikustatistika või suuruseandmed); ning teave suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamise meetmete ja vastavustabelite kohta. Oluline on märkida ka seda, et ICCAT on taotlenud Guinealt teavet meetmete kohta, mis on võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja aastast 2008 kantud laeva Daniaa suhtes. Seoses ICCAT soovitusega 11-18 eeldatavasti ETR-kalapüügiga tegelenud laevade nimekirja kohta on ICCAT palunud Guineal uurida ja talle teatada, millise lipu alla laev nimega Daniaa praegu kuulub.

| (183) | Komisjon analüüsis ka ICCAT esitatud teavet selle kohta, kuidas Guinea täidab ICCAT eeskirju ja aruandluskohustusi. Selleks hindas komisjon ICCAT 2012. aasta kokkuvõtlikke vastavustabeleid (29). Saadaoleva teabe kohaselt määrati kindlaks puuduste tõttu, mis on seotud kvoote ja püügipiiranguid käsitlevate aruannete esitamata jätmisega, 20 m kogupikkusega või pikemate laevade suhtes kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmetega, aastaaruande II osaga ning laevastiku- ja suuruseandmetega 1. kohustuse raames. Lisaks ei ole Guinea teatanud meetmetest, mis on võetud ühe laeva suhtes, mille ICCAT on kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon analüüsis ka ICCAT esitatud teavet selle kohta, kuidas Guinea täidab ICCAT eeskirju ja aruandluskohustusi. Selleks hindas komisjon ICCAT 2012. aasta kokkuvõtlikke vastavustabeleid (29). Saadaoleva teabe kohaselt määrati kindlaks puuduste tõttu, mis on seotud kvoote ja püügipiiranguid käsitlevate aruannete esitamata jätmisega, 20 m kogupikkusega või pikemate laevade suhtes kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmetega, aastaaruande II osaga ning laevastiku- ja suuruseandmetega 1. kohustuse raames. Lisaks ei ole Guinea teatanud meetmetest, mis on võetud ühe laeva suhtes, mille ICCAT on kandnud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

| (184) | IOTC 2013. aasta vastavusaruandes (30) esitatud teabe kohaselt ei täitnud Guinea 2012. aastal ikka veel mitut IOTC resolutsiooni. Eelkõige ei ole Guinea esitanud IOTC lepingu X artikli kohast rakendusaruannet. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/09 (rakendamiskohustus) ei ole Guinea esitanud täidetud küsimustikku resolutsioonide järgimise kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 12/11 (laevu käsitlevad aruanded) ei ole Guinea esitanud kohustuslikku aruannet troopikatuuni ja/või mõõkkala ja pikkuim-tuuni baaspüügivõimsuste kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Guinea teatanud selle resolutsiooniga nõutud andmeid nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ega suuruse sageduse kohta. IOTC resolutsiooni 05/05 (andmete esitamine haide kohta) ei ole Guinea täitnud, kuna ei ole esitanud kohustuslikku aruannet haide andmete kohta. |
| --- | --- |

(184)

IOTC 2013. aasta vastavusaruandes (30) esitatud teabe kohaselt ei täitnud Guinea 2012. aastal ikka veel mitut IOTC resolutsiooni. Eelkõige ei ole Guinea esitanud IOTC lepingu X artikli kohast rakendusaruannet. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/09 (rakendamiskohustus) ei ole Guinea esitanud täidetud küsimustikku resolutsioonide järgimise kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 12/11 (laevu käsitlevad aruanded) ei ole Guinea esitanud kohustuslikku aruannet troopikatuuni ja/või mõõkkala ja pikkuim-tuuni baaspüügivõimsuste kohta. Seoses IOTC resolutsiooniga 10/02 (kohustuslikud statistilised nõuded) ei ole Guinea teatanud selle resolutsiooniga nõutud andmeid nominaalsaagi, saagi ja püügikoormuse ega suuruse sageduse kohta. IOTC resolutsiooni 05/05 (andmete esitamine haide kohta) ei ole Guinea täitnud, kuna ei ole esitanud kohustuslikku aruannet haide andmete kohta.

| (185) | Guinea tulemused ICCAT kohustuste täitmisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 182 ja 183 ning suutmatus esitada IOTC-le käesoleva otsuse põhjenduses 184 osutatud teave näitab Guinea suutmatust täita talle UNCLOSe ja UNFSAga pandud lipuriigikohustusi. Eelkõige suutmatus esitada teavet statistika, saagi ja püügikoormuse, troopikatuuni, mõõkkala ja pikkuim-tuuni baaspüügivõimsuste ning haide andmete kohta piirab Guinea suutlikkust täita mis on talle seatud UNCLOSe artiklitega 117 ja 118, milles sätestatakse riikide kohustused võtta oma asjaomastele kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks ning teha koostööd avamere piirkondade bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel. |
| --- | --- |

(185)

Guinea tulemused ICCAT kohustuste täitmisel, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 182 ja 183 ning suutmatus esitada IOTC-le käesoleva otsuse põhjenduses 184 osutatud teave näitab Guinea suutmatust täita talle UNCLOSe ja UNFSAga pandud lipuriigikohustusi. Eelkõige suutmatus esitada teavet statistika, saagi ja püügikoormuse, troopikatuuni, mõõkkala ja pikkuim-tuuni baaspüügivõimsuste ning haide andmete kohta piirab Guinea suutlikkust täita mis on talle seatud UNCLOSe artiklitega 117 ja 118, milles sätestatakse riikide kohustused võtta oma asjaomastele kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks ning teha koostööd avamere piirkondade bioloogiliste ressursside kaitsmisel ja majandamisel.

| (186) | Arvestades käesoleva otsuse põhjendustes 182–184 esitatud uusi fakte, mis toetavad veelgi komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 200–205 esitatut, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 lõigetele 3 ja 4. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(186)

Arvestades käesoleva otsuse põhjendustes 182–184 esitatud uusi fakte, mis toetavad veelgi komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 200–205 esitatut, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 lõigetele 3 ja 4. Sellega seoses ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (187) | Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 191 ja ICCAT soovitusega 03-14 (miinimumstandardid laevaseiresüsteemi kehtestamiseks ICCAT konventsiooni piirkonnas) on Guinea võtnud meetmeid, et parandada laevaseiresüsteem ja panna see toimima alates 1. jaanuarist 2013. Siiski täheldas komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul ja teatas Guineale, et praeguste tingimustega, mille alusel laevaseiresüsteemi kasutatakse, ei ole võimalik tulemuslikult ega tõhusalt seirata ja kontrollida Guinea lipu all sõitvate laevade ja riigi majandusvööndis tegutsevate välisriikide laevade püügitegevust (nt süsteem ei tööta öösiti ja nädalavahetusel pidevalt, mitu kalalaeva ei teata oma laevaseiresüsteemi asukohti, kehtivaid kohustusi jõustatakse erinevalt, töötajaid ei koolitata ning kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi alluvuses tegutsev kalastuse seire ja kaitse riiklik keskus ning mereprefektuuri alla kuuluv semafor ei tegutse koostöös ega kooskõlas). Komisjoni arvates on põhjenduses 140 osutatud 1. juuli 2013. aasta haldusotsus laevaseiresüsteemi käsitlevate eeskirjade kohta hea samm, kuid mitte piisav meede, et tagada Guinea lipu all sõitvate laevade ja riigi majandusvööndis tegutsevate välisriikide laevade püügitegevuse tulemuslik ja tõhus seire ja kontroll. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult seirata ja kontrollida tema lipu all ICCAT piirkonnas tegutsevate laevade tegevust täielikult toimiva kalapüügiseirekeskuse abil, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 lõike 3 punktile g. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist piisavaid edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(187)

Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 191 ja ICCAT soovitusega 03-14 (miinimumstandardid laevaseiresüsteemi kehtestamiseks ICCAT konventsiooni piirkonnas) on Guinea võtnud meetmeid, et parandada laevaseiresüsteem ja panna see toimima alates 1. jaanuarist 2013. Siiski täheldas komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul ja teatas Guineale, et praeguste tingimustega, mille alusel laevaseiresüsteemi kasutatakse, ei ole võimalik tulemuslikult ega tõhusalt seirata ja kontrollida Guinea lipu all sõitvate laevade ja riigi majandusvööndis tegutsevate välisriikide laevade püügitegevust (nt süsteem ei tööta öösiti ja nädalavahetusel pidevalt, mitu kalalaeva ei teata oma laevaseiresüsteemi asukohti, kehtivaid kohustusi jõustatakse erinevalt, töötajaid ei koolitata ning kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi alluvuses tegutsev kalastuse seire ja kaitse riiklik keskus ning mereprefektuuri alla kuuluv semafor ei tegutse koostöös ega kooskõlas). Komisjoni arvates on põhjenduses 140 osutatud 1. juuli 2013. aasta haldusotsus laevaseiresüsteemi käsitlevate eeskirjade kohta hea samm, kuid mitte piisav meede, et tagada Guinea lipu all sõitvate laevade ja riigi majandusvööndis tegutsevate välisriikide laevade püügitegevuse tulemuslik ja tõhus seire ja kontroll. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult seirata ja kontrollida tema lipu all ICCAT piirkonnas tegutsevate laevade tegevust täielikult toimiva kalapüügiseirekeskuse abil, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 lõike 3 punktile g. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist piisavaid edusamme tehtud.

| (188) | Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 192 ja ICCAT soovitusega 06-11 (ümberlaadimiste programmi kehtestamine) esitas Guinea tema kui rannikuäärse riigi vastuvõetud dekreedi (vt käesoleva otsuse põhjendus 134), millega jõustatakse tema merevetes toimuvate ümberlaadimiste keeldu ja reguleeritakse sadamates toimuvaid ümberlaadimisi. Siiski ei võtnud Guinea lipuriigina pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ennetus- ega parandusmeetmeid, et tulemuslikult kontrollida kolme ICCAT piirkonnas Guinea lipu all sõitvat seinerit, kes toimisid 2010. ja 2011. aastal korduvalt ja pidevalt ICCAT soovituse 06-11 vastaselt, ja jõustada nende suhtes meres toimuvate ümberlaadimiste keeldu. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult reguleerida ümberlaadimisi, mis toimuvad tema lipu all ICCAT piirkonnas tegutsevatel laevadel avameres, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 lõike 3 punktile h. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist piisavaid edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(188)

Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 192 ja ICCAT soovitusega 06-11 (ümberlaadimiste programmi kehtestamine) esitas Guinea tema kui rannikuäärse riigi vastuvõetud dekreedi (vt käesoleva otsuse põhjendus 134), millega jõustatakse tema merevetes toimuvate ümberlaadimiste keeldu ja reguleeritakse sadamates toimuvaid ümberlaadimisi. Siiski ei võtnud Guinea lipuriigina pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ennetus- ega parandusmeetmeid, et tulemuslikult kontrollida kolme ICCAT piirkonnas Guinea lipu all sõitvat seinerit, kes toimisid 2010. ja 2011. aastal korduvalt ja pidevalt ICCAT soovituse 06-11 vastaselt, ja jõustada nende suhtes meres toimuvate ümberlaadimiste keeldu. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult reguleerida ümberlaadimisi, mis toimuvad tema lipu all ICCAT piirkonnas tegutsevatel laevadel avameres, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 lõike 3 punktile h. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist piisavaid edusamme tehtud.

| (189) | Mis puudutab Guinea kui rannikuäärse riigi kohustusi rahvusvahelise õiguse alusel, tegi komisjon seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustega 193 ja 194 ning käesoleva otsuse põhjendustes 174 ja 175 esitatuga kindlaks, et püügitegevuse haldamise olukord on praegu veelgi halvem kui komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmise ajal. Komisjon täheldas, et kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi praeguse poliitika tulemusel on Guinea vetes tegutseda võivate välisriikide kalalaevade arv suurenenud 60-lt aastal 2010 ja 56-lt aastal 2011 70ni aastal 2013, kuigi Guinea ei suuda tulemuslikult seirata ja kontrollida riigi majandusvööndis toimuvat kalapüüki. Seda arvestades on komisjon seisukohal, et Guinea kalanduspoliitika (suurem kalapüük tema merevetes vastupidiselt parimatele saadaolevatele teadusandmetele ning ületades halduslikku seire- ja kontrollisuutlikkust) ei ole kooskõlas riigi majandusvööndi bioloogiliste ressursside optimaalse kasutamise põhimõttega ning tekitab seega tõenäoliselt asjaomase kalavaru (väikesed pelaagilised liigid, põhjalähedased kalad ja koorikloomad) ülepüügi ohu. |
| --- | --- |

(189)

Mis puudutab Guinea kui rannikuäärse riigi kohustusi rahvusvahelise õiguse alusel, tegi komisjon seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustega 193 ja 194 ning käesoleva otsuse põhjendustes 174 ja 175 esitatuga kindlaks, et püügitegevuse haldamise olukord on praegu veelgi halvem kui komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmise ajal. Komisjon täheldas, et kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi praeguse poliitika tulemusel on Guinea vetes tegutseda võivate välisriikide kalalaevade arv suurenenud 60-lt aastal 2010 ja 56-lt aastal 2011 70ni aastal 2013, kuigi Guinea ei suuda tulemuslikult seirata ja kontrollida riigi majandusvööndis toimuvat kalapüüki. Seda arvestades on komisjon seisukohal, et Guinea kalanduspoliitika (suurem kalapüük tema merevetes vastupidiselt parimatele saadaolevatele teadusandmetele ning ületades halduslikku seire- ja kontrollisuutlikkust) ei ole kooskõlas riigi majandusvööndi bioloogiliste ressursside optimaalse kasutamise põhimõttega ning tekitab seega tõenäoliselt asjaomase kalavaru (väikesed pelaagilised liigid, põhjalähedased kalad ja koorikloomad) ülepüügi ohu.

| (190) | Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 206–208 ei taga Guinea kalanduspoliitika vastuolus Guineale rahvusvahelisest õigusest tulenevate rannikuäärse riigi kohustustega seda, et võetaks nõuetekohaseid parimal teaduslikul tõendusmaterjalil põhinevaid kaitse- ja majandamismeetmeid, et hoida ära kõnealuse majandusvööndi bioloogiliste ressursside ülepüügi ohtu. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. Vastupidi – komisjon tegi kindlaks, et Guinea on piirkonna teiste rannikuäärsete riikidega koostööd tegemata võtnud uusi parimale teaduslikule tõendusmaterjalile vastu käivaid meetmeid ning muutnud kaitse- ja majandamismeetmeid, nii et võib tekkida asjaomase kalavaru ning piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude ülepüügi oht. Komisjoni arvates ei ole Guinea seetõttu rannikuriigina täitnud oma kohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 61 ja 62. Need Guinea pädevate asutuste meetmed võivad olla vähendanud Guinea õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(190)

Nagu on märgitud komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 206–208 ei taga Guinea kalanduspoliitika vastuolus Guineale rahvusvahelisest õigusest tulenevate rannikuäärse riigi kohustustega seda, et võetaks nõuetekohaseid parimal teaduslikul tõendusmaterjalil põhinevaid kaitse- ja majandamismeetmeid, et hoida ära kõnealuse majandusvööndi bioloogiliste ressursside ülepüügi ohtu. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. Vastupidi – komisjon tegi kindlaks, et Guinea on piirkonna teiste rannikuäärsete riikidega koostööd tegemata võtnud uusi parimale teaduslikule tõendusmaterjalile vastu käivaid meetmeid ning muutnud kaitse- ja majandamismeetmeid, nii et võib tekkida asjaomase kalavaru ning piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude ülepüügi oht. Komisjoni arvates ei ole Guinea seetõttu rannikuriigina täitnud oma kohustusi vastavalt UNCLOSe artiklile 61 ja 62. Need Guinea pädevate asutuste meetmed võivad olla vähendanud Guinea õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust.

| (191) | Komisjoni tegi kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 6 punktiga 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Guinea kalandus- ja vesiviljelusministeerium on teinud riigi kalapüügikavasse käesoleva otsuse põhjendustes 174 ja 175 kirjeldatud muudatused. Seetõttu on Guinea ametiasutuste otsus kõnealused load väljastada vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust. Lisaks on Guinea ametiasutuste rakendatav püügilitsentside andmise strateegia vastuolus rahvusvaheliste (CECAFi) teadusnõuannetega teatavate pika rändega kalavarude ja piirialade kalavarude (väiksed pelaagilised kalad) kohta. Komisjoni arvates ei ole ainuüksi 1. juuli 2013. aasta haldusotsusega, millega loodi Guinea kalavarude majandamise kava rakendamise järelevalve ja hindamise komitee (vt põhjendus 140), võimalik parandada olukorda, mis vajab hoopis Guinea kalapüügikava põhjalikku läbivaatamist, et täita eesmärki vältida Guinea majandusvööndi bioloogiliste ressursside ülepüüki. |
| --- | --- |

(191)

Komisjoni tegi kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 6 punktiga 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Guinea kalandus- ja vesiviljelusministeerium on teinud riigi kalapüügikavasse käesoleva otsuse põhjendustes 174 ja 175 kirjeldatud muudatused. Seetõttu on Guinea ametiasutuste otsus kõnealused load väljastada vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust. Lisaks on Guinea ametiasutuste rakendatav püügilitsentside andmise strateegia vastuolus rahvusvaheliste (CECAFi) teadusnõuannetega teatavate pika rändega kalavarude ja piirialade kalavarude (väiksed pelaagilised kalad) kohta. Komisjoni arvates ei ole ainuüksi 1. juuli 2013. aasta haldusotsusega, millega loodi Guinea kalavarude majandamise kava rakendamise järelevalve ja hindamise komitee (vt põhjendus 140), võimalik parandada olukorda, mis vajab hoopis Guinea kalapüügikava põhjalikku läbivaatamist, et täita eesmärki vältida Guinea majandusvööndi bioloogiliste ressursside ülepüüki.

| (192) | Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 209 ei ole Guinea võtnud meetmeid ETR-kalapüügi vastase riikliku tegevuskava koostamiseks vastavalt ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktidele 25, 26 ja 27. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(192)

Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 209 ei ole Guinea võtnud meetmeid ETR-kalapüügi vastase riikliku tegevuskava koostamiseks vastavalt ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktidele 25, 26 ja 27. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (193) | Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 210 tegi komisjon kindlaks, et Guinea ei ole võtnud meetmeid, et tühistada või muuta menetlust, mille kohaselt on võimalik Guinea lipu all ajutiselt registreerida laevu, ning seega ei garanteerita, et välditakse ja hoitakse ära ETR-kalapüügiga tegelevate laevade registreerimine. Lisaks täheldas komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul, et koostöö puudumine transpordiministeeriumi alluvuses tegutseva meresõiduameti (Agence de Navigation Maritime, ANAM) ning kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi vahel põhjustab lisaohtu, et Guinea lipu all registreeritakse ETR-kalapüügiga tegelevaid laevu, ning teatas sellest Guineale. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult rakendada oma jurisdiktsiooni ja kontrolli laevade üle, mida võidakse ajutiselt tema lipu all registreerida, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punktile b, milles sätestatakse, et lipuriigile kuulub riikliku õiguse alusel jurisdiktsioon iga selle riigi lipu all sõitva laeva, selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna üle. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. |
| --- | --- |

(193)

Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 210 tegi komisjon kindlaks, et Guinea ei ole võtnud meetmeid, et tühistada või muuta menetlust, mille kohaselt on võimalik Guinea lipu all ajutiselt registreerida laevu, ning seega ei garanteerita, et välditakse ja hoitakse ära ETR-kalapüügiga tegelevate laevade registreerimine. Lisaks täheldas komisjon 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul, et koostöö puudumine transpordiministeeriumi alluvuses tegutseva meresõiduameti (Agence de Navigation Maritime, ANAM) ning kalandus- ja vesiviljelusministeeriumi vahel põhjustab lisaohtu, et Guinea lipu all registreeritakse ETR-kalapüügiga tegelevaid laevu, ning teatas sellest Guineale. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult rakendada oma jurisdiktsiooni ja kontrolli laevade üle, mida võidakse ajutiselt tema lipu all registreerida, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNCLOSe artikli 94 lõike 2 punktile b, milles sätestatakse, et lipuriigile kuulub riikliku õiguse alusel jurisdiktsioon iga selle riigi lipu all sõitva laeva, selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna üle. Seega ei ole sellega seoses pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud.

| (194) | Komisjon täheldas 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul, et seoses piisava litsentsisüsteemi rakendamisega Guinea lipu all avamerel tegutsevate kalalaevade suhtes ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult kontrollida oma lipu all sõitvaid laevu püügilitsentside kaudu ning nende püügilitsentside tingimuste kohaldamise eeskirjade vastuvõtmisega, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 punktile b. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon täheldas 2013. aasta 26. veebruarist1. märtsini toimunud kontrollkäigul, et seoses piisava litsentsisüsteemi rakendamisega Guinea lipu all avamerel tegutsevate kalalaevade suhtes ei ole pärast komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse vastuvõtmist edusamme tehtud. Kuna Guineal ei ole võimalik käesoleva otsuse kuupäevaks tulemuslikult kontrollida oma lipu all sõitvaid laevu püügilitsentside kaudu ning nende püügilitsentside tingimuste kohaldamise eeskirjade vastuvõtmisega, leiab komisjon, et Guinea ei ole täitnud oma lipuriigikohustusi vastavalt UNFSA artikli 18 punktile b.

| (195) | Tehtud on järeldus, et Guinea poolt rannikuäärse ja lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 61, 62, 94, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18 ja 20 sätete täitmiseks. |
| --- | --- |

(195)

Tehtud on järeldus, et Guinea poolt rannikuäärse ja lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad UNCLOSe artiklite 61, 62, 94, 117 ja 118 ning UNSFA artiklite 18 ja 20 sätete täitmiseks.

| (196) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 182–210 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Guinea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(196)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusi 182–210 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetega 3 ja 6 seisukohal, et Guinea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

7.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (197) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 212 on märgitud, et Guinead käsitatakse madala inimarengutasemega riigina (178. riik 186 riigist) (31) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on see riik liigitatud vähim arenenud riigiks. |
| --- | --- |

(197)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjenduses 212 on märgitud, et Guinead käsitatakse madala inimarengutasemega riigina (178. riik 186 riigist) (31) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on see riik liigitatud vähim arenenud riigiks.

| (198) | Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 215 ja 216 on kirjeldatud, et EL on andnud Guineale viimastel aastatel tehnilist ja finantsabi. |
| --- | --- |

(198)

Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendustes 215 ja 216 on kirjeldatud, et EL on andnud Guineale viimastel aastatel tehnilist ja finantsabi.

| (199) | Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 180 tegi komisjon peale selle kindlaks, et Guinea sai ühelt ELi liikmesriigilt lisaks tehnilist ja finantsabi (nt varustamine ka semaforiga, ühe militaartöötaja kohapealne tehniline koostöö ja abi mereprefektuuri loomisel ning merel võetavate meetmete ja seal toimuva tegevuse koordineerimisel) oma seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi arendamiseks, et suurendada oma suutlikkust avastada riigi merevetes toimuvat ETR-kalapüüki ja selle vastu võidelda. |
| --- | --- |

(199)

Seoses komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendusega 180 tegi komisjon peale selle kindlaks, et Guinea sai ühelt ELi liikmesriigilt lisaks tehnilist ja finantsabi (nt varustamine ka semaforiga, ühe militaartöötaja kohapealne tehniline koostöö ja abi mereprefektuuri loomisel ning merel võetavate meetmete ja seal toimuva tegevuse koordineerimisel) oma seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi arendamiseks, et suurendada oma suutlikkust avastada riigi merevetes toimuvat ETR-kalapüüki ja selle vastu võidelda.

| (200) | Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendust 217 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Guinea arengutase võib piirata selle riigi kalanduse arengut. Guineas väljaselgitatud puuduste laadi, ELi ja liikmesriikide antud abi ja olukorra heastamiseks võetud meetmeid arvesse võttes ei põhjenda kõnealuse riigi arengutase siiski Guinea üldist tulemuslikkust lipuriigina või rannikuäärse riigina kalanduse valdkonnas ning tema tegevuse ebapiisavust ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(200)

Võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsuse põhjendust 217 ja pärast 15. novembrit 2012 toimunut, on komisjon kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikega 7 seisukohal, et Guinea arengutase võib piirata selle riigi kalanduse arengut. Guineas väljaselgitatud puuduste laadi, ELi ja liikmesriikide antud abi ja olukorra heastamiseks võetud meetmeid arvesse võttes ei põhjenda kõnealuse riigi arengutase siiski Guinea üldist tulemuslikkust lipuriigina või rannikuäärse riigina kalanduse valdkonnas ning tema tegevuse ebapiisavust ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

8.   KOOSTÖÖD MITTETEGEVATE KOLMANDATE RIIKIDE VÕIMALIKU KINDLAKSMÄÄRAMISE KOKKUVÕTE

| (201) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Belize’i, Kambodža ja Guinea suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealused riigid kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 määrata kindlaks kui riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(201)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Belize’i, Kambodža ja Guinea suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealused riigid kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 määrata kindlaks kui riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (202) | Tuginedes ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktile g keelduvad liikmesriikide pädevad asutused vajaduse korral liitu importimast kalandustooteid ilma lisatõendeid taotlemata või lipuriigile abitaotlust saatmata, juhul, kui nad on kindlaks teinud, et asjaomase püügisertifikaadi on valideerinud sellise riigi ametiasutused, kes on kindlaks määratud koostööd mittetegeva riigina kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31. |
| --- | --- |

(202)

Tuginedes ETR-kalapüügi määruse artikli 18 lõike 1 punktile g keelduvad liikmesriikide pädevad asutused vajaduse korral liitu importimast kalandustooteid ilma lisatõendeid taotlemata või lipuriigile abitaotlust saatmata, juhul, kui nad on kindlaks teinud, et asjaomase püügisertifikaadi on valideerinud sellise riigi ametiasutused, kes on kindlaks määratud koostööd mittetegeva riigina kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31.

| (203) | Tuleks märkida, et Belize'i, Kambodža ja Guinea kindlaksmääramine riigina, keda komisjon käsitab käesoleva otsuse kohaldamisel koostööd mittetegevana, ei välista võimalust, et komisjon või nõukogu võtab mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide nimekirja koostamiseks. |
| --- | --- |

(203)

Tuleks märkida, et Belize'i, Kambodža ja Guinea kindlaksmääramine riigina, keda komisjon käsitab käesoleva otsuse kohaldamisel koostööd mittetegevana, ei välista võimalust, et komisjon või nõukogu võtab mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide nimekirja koostamiseks.

9.   KOMITEEMENETLUS

| (204) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(204)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Belize, Kambodža Kuningriik ja Guinea Vabariik määratakse kindlaks kolmandate riikidena, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikidena.

Brüssel, 26. november 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  15. novembri 2012. aasta kiri Belize'i põllumajandus- ja kalandusministrile.

2

(3)  Vt komisjoni 25. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 724/2011 (millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri) lisa B osa (ELT L 194, 26.7.2011, lk 15).

3

(4)  Vt komisjoni 15. juuli 2013. aasta määruse (EL) nr 672/2013 (millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri) lisa B osa (ELT L 193, 16.7.2013, lk 15).

4

(5)  Registration of Merchant Ships Disciplinary Regulations (RMSDR), 1999, http://www.immarbe.com/IMMARBELIB/S.I.Number-56-of-1999%20.pdf

5

(6)  ICCAT 11. veebruari 2013. aasta kiri, ICCAT ringkiri nr 605/11.2.2013.

6

(7)  ICCAT kokkuvõtlikud vastavustabelid, ICCAT 2012.–2013. aasta aruanne, 10. lisa 3. liide.

7

(8)  IOTC vastavusaruanne Belize’i kohta, vastavuskomitee 10. istung, 2013, CoC10-CR02.

8

(9)  http://amandala.com.bz/news/gob-assumes-control-ibc-immarbe/

9

(10)  ÜRO inimarengu indeks (käesolevas otsuses nimetatud riikide järjestuse ajakohastus vastavalt viimasele kättesaadavale ÜRO aruandele): http://hdr.undp.org/en/media/HDR2013_EN_Summary.pdf

10

(11)  15. novembri 2012. aasta kiri Kambodža Kuningriigi põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministrile.

11

(12)  http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/vessel?uid=63

12

(13)  CCAMLRi 2. veebruari 2010. aasta dokument COM CIRC 10/11.

13

(14)  CCAMLRi 20. aprilli 2010. aasta dokument COM CIRC 10/45.

14

(15)  http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/vessel?uid=102

15

(16)  Vt joonealust märkust 14.

16

(17)  ICCAT kahe aasta (2012–2013) aruande I osa (2012) 1. köites on kirjeldatud ICCAT tegevust kõnealuse kahe aasta esimesel poolel ning selles on esitatud ICCAT 18. erikoosoleku (Agadir, Maroko, 12.–19. november 2012) aruanne. Aruanne on aadressil http://www.iccat.es/Documents/BienRep/REP_EN_12-13_I_1.pdf

17

(18)  CCAMLRi aruanne CCAMLRi 31. koosoleku (Austraalia, 23. oktoober–1. november 2012) kohta. Asjakohane teave on CCAMLRi veebisaidil http://www.ccamlr.org/en/system/files/e-cc-xxxi.pdf

18

(19)  http://www.world-register.org/

19

(20)  Vt joonealust märkust 10.

20

(21)  15. novembri 2012. aasta kiri Guinea kalandus- ja vesiviljelusministrile.

21

(22)  Vt komisjoni 15. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 724/2011 (millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri) lisa B osa (ELT L 194, 26.7.2011, lk 25).

22

(23)  Asjaomased piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid on Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC), Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) ja Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO).

23

(24)  Vt komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 724/2011, ELT L 194, 26.7.2011, lk 14.

24

(25)  Vt komisjoni 15. juuli 2013. aasta määruse (EL) nr 672/2013 (millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri) lisa B osa (ELT L 193, 16.7.2013, lk 6).

25

(26)  Vt komisjoni 2. veebruari 2007. aasta otsus erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ette nähtud kalatoodete import Guinea Vabariigist (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:028:0025:0026:EN:PDF).

26

(27)  http://www.spcsrp.org/

27

(28)  ICCAT 11. veebruari 2013. aasta kiri, ICCAT ringkiri nr 620/11.2.2013.

28

(29)  ICCAT kokkuvõtlikud vastavustabelid, ICCAT 2012.–2013. aasta aruanne.

29

(30)  IOTC vastavusaruanne Guinea kohta (vastavuskomitee 10. istung, 2013, CoC10-CR08 [E]).

30

(31)  Vt joonealust märkust 10.

31

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/26

---

KOMISJONI OTSUS,

26. november 2013,

millega teavitatakse kolmandaid riike, kelle puhul komisjon peab võimalikuks nende kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

2013/C 346/03

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (ETR-kalapüügi määrus) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (ETR-kalapüügi määrus) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaksmääratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste riikide nimekirjast eemaldamise ning mis tahes erakorraliste meetmete menetlus. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaksmääratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste riikide nimekirjast eemaldamise ning mis tahes erakorraliste meetmete menetlus.

| (3) | ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt peab komisjon teavitama kolmandaid riike võimalusest, et nad võidakse määrata koostööd mittetegevateks riikideks. Selline teavitamine on esialgne. Kolmandaid riike teavitatakse võimalikust kindlaksmääramisest koostööd mittetegeva riigina kriteeriumide põhjal, mis on sätestatud ETR-kalapüügi määruse artiklis 31. Samuti peab komisjon rakendama nende riikide suhtes kõiki artiklis 32 sätestatud demarše. Täpsemalt peab teavitamine hõlmama teavet sellise kindlaksmääramise aluseks olevate põhiliste faktide ja kaalutluste kohta ning asjaomaste riikide võimaluse kohta vastata ja esitada tõendeid, mis sellise kindlaksmääramise ümber lükkavad, või vajaduse korral tegevuskava olukorra parandamiseks ja selleks võetud meetmed. Komisjon peab andma asjaomastele kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ning määrama mõistliku tähtaja olukorra heastamiseks. |
| --- | --- |

(3)

ETR-kalapüügi määruse artikli 32 kohaselt peab komisjon teavitama kolmandaid riike võimalusest, et nad võidakse määrata koostööd mittetegevateks riikideks. Selline teavitamine on esialgne. Kolmandaid riike teavitatakse võimalikust kindlaksmääramisest koostööd mittetegeva riigina kriteeriumide põhjal, mis on sätestatud ETR-kalapüügi määruse artiklis 31. Samuti peab komisjon rakendama nende riikide suhtes kõiki artiklis 32 sätestatud demarše. Täpsemalt peab teavitamine hõlmama teavet sellise kindlaksmääramise aluseks olevate põhiliste faktide ja kaalutluste kohta ning asjaomaste riikide võimaluse kohta vastata ja esitada tõendeid, mis sellise kindlaksmääramise ümber lükkavad, või vajaduse korral tegevuskava olukorra parandamiseks ja selleks võetud meetmed. Komisjon peab andma asjaomastele kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ning määrama mõistliku tähtaja olukorra heastamiseks.

| (4) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt võib Euroopa Komisjon määrata kindlaks kolmandad riigid, keda ta loeb ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevateks riikideks. Riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(4)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt võib Euroopa Komisjon määrata kindlaks kolmandad riigid, keda ta loeb ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevateks riikideks. Riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (5) | Koostööd mittetegevad kolmandad riigid määratakse kindlaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamise põhjal. |
| --- | --- |

(5)

Koostööd mittetegevad kolmandad riigid määratakse kindlaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamise põhjal.

| (6) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 võib nõukogu koostada koostööd mittetegevate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 võib nõukogu koostada koostööd mittetegevate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.

| (7) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt peab lipuriigiks olev kolmas riik teatama komisjonile õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt peab lipuriigiks olev kolmas riik teatama komisjonile õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma.

| (8) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt teeb komisjon kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega. |
| --- | --- |

(8)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt teeb komisjon kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega.

2.   MENETLUS KOREA VABARIIGI SUHTES

| (9) | Komisjon tunnistas 1. jaanuaril 2010 vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 20 vastuvõetavaks Korea Vabariigi (Korea) kui lipuriigi teatise. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon tunnistas 1. jaanuaril 2010 vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 20 vastuvõetavaks Korea Vabariigi (Korea) kui lipuriigi teatise.

| (10) | 11.–15. juulil 2011 tegi komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö korras Euroopa Kalanduskontrolli Ameti toetusel Koreasse kontrollkäigu. |
| --- | --- |

(10)

11.–15. juulil 2011 tegi komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö korras Euroopa Kalanduskontrolli Ameti toetusel Koreasse kontrollkäigu.

| (11) | Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Koreas kehtiva õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Korea on võtnud oma kohustuste täitmiseks ETR-kalapüügi vastu võitlemisel ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Koreas kehtiva õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Korea on võtnud oma kohustuste täitmiseks ETR-kalapüügi vastu võitlemisel ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks.

| (12) | Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Koreale 5. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

(12)

Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Koreale 5. oktoobril 2011.

| (13) | Korea märkused kontrollkäigu lõpparuande kohta saadi 28. märtsil 2012. |
| --- | --- |

(13)

Korea märkused kontrollkäigu lõpparuande kohta saadi 28. märtsil 2012.

| (14) | Komisjon esitas 11. oktoobri 2011. aasta kirjaga Korea ametiasutustele teabe kindlaks tehtud ETR-kalapüügi kohta Korea laevade poolt. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon esitas 11. oktoobri 2011. aasta kirjaga Korea ametiasutustele teabe kindlaks tehtud ETR-kalapüügi kohta Korea laevade poolt.

| (15) | 17.–18. aprillil 2012 tegi komisjon Koreasse järgmise kontrollkäigu, et hinnata esimese kontrollkäigu ajal võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(15)

17.–18. aprillil 2012 tegi komisjon Koreasse järgmise kontrollkäigu, et hinnata esimese kontrollkäigu ajal võetud meetmeid.

| (16) | Korea esitas täiendavaid kirjalikke selgitusi 16. mail 2012, 25. juunil 2012, 21. detsembril 2012, 19. juunil 2013 ja 21. juunil 2013. Ta andis vastuseid ka kohtumistel, mis leidsid aset 26. jaanuaril 2012, 8. juunil 2012, 6. septembril 2012, 9. oktoobril 2012, 8. märtsil 2013, 13. märtsil 2013, 22. aprillil 2013, 31. mail 2013 ja 25. juulil 2013 Brüsselis. 27. juunil 2013 ja 17. juulil 2013 vahetasid pooled kirjalikke märkusi poliitilisel tasandil. |
| --- | --- |

(16)

Korea esitas täiendavaid kirjalikke selgitusi 16. mail 2012, 25. juunil 2012, 21. detsembril 2012, 19. juunil 2013 ja 21. juunil 2013. Ta andis vastuseid ka kohtumistel, mis leidsid aset 26. jaanuaril 2012, 8. juunil 2012, 6. septembril 2012, 9. oktoobril 2012, 8. märtsil 2013, 13. märtsil 2013, 22. aprillil 2013, 31. mail 2013 ja 25. juulil 2013 Brüsselis. 27. juunil 2013 ja 17. juulil 2013 vahetasid pooled kirjalikke märkusi poliitilisel tasandil.

| (17) | Korea on Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR), siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT), Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC), Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT), India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC), Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO), Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC), Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) ja Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni (SEAFO) lepinguosaline. Lõuna-Korea on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe. Ta kiitis heaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2003. aastal jõustunud kokkuleppe ergutada avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamismeetmeid (FAO meetmete järgimise kokkulepe). |
| --- | --- |

(17)

Korea on Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR), siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT), Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC), Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT), India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC), Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO), Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC), Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) ja Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni (SEAFO) lepinguosaline. Lõuna-Korea on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe. Ta kiitis heaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2003. aastal jõustunud kokkuleppe ergutada avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamismeetmeid (FAO meetmete järgimise kokkulepe).

| (18) | Komisjon analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Korea täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi (2) rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud rahvusvahelistes kokkulepetes ja kehtestatud põhjenduses 17 nimetatud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Korea täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi (2) rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud rahvusvahelistes kokkulepetes ja kehtestatud põhjenduses 17 nimetatud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt.

| (19) | Komisjon kasutas CCMALRi, IOTC ja ICCATi poolt avaldatud vastavusaruannetest ja ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjadest saadud teavet ja avalikult kättesaadavat teavet Ameerika Ühendriikide majandusministeeriumi 2013. aasta jaanuari aruandest kongressile, mis oli koostatud vastavalt 2006. aasta Magnuson-Stevensi kalavarude kaitse ja majandamise taaskehtestamisseaduse paragrahv 403 punktile a (USA riikliku merekalandusteenistuse aruanne). |
| --- | --- |

(19)

Komisjon kasutas CCMALRi, IOTC ja ICCATi poolt avaldatud vastavusaruannetest ja ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjadest saadud teavet ja avalikult kättesaadavat teavet Ameerika Ühendriikide majandusministeeriumi 2013. aasta jaanuari aruandest kongressile, mis oli koostatud vastavalt 2006. aasta Magnuson-Stevensi kalavarude kaitse ja majandamise taaskehtestamisseaduse paragrahv 403 punktile a (USA riikliku merekalandusteenistuse aruanne).

3.   KOREA VABARIIGI VÕIMALIK KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (20) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Korea kohustusi lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Korea kohustusi lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

3.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning ETR-kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkt a)

| (21) | Komisjon tegi kontrollkäikudel ja asjaomaste kolmandate rannikuäärsete riikide kirjalikust kinnitusest saadud teabe põhjal kindlaks, et üheksateist Korea lipu all sõitvat laeva pani 2011. ja 2012. aastal toime tõsiseid ETR-kalapüügiga seotud rikkumisi. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon tegi kontrollkäikudel ja asjaomaste kolmandate rannikuäärsete riikide kirjalikust kinnitusest saadud teabe põhjal kindlaks, et üheksateist Korea lipu all sõitvat laeva pani 2011. ja 2012. aastal toime tõsiseid ETR-kalapüügiga seotud rikkumisi.

| (22) | Kogutud tõendite põhjal leitakse, et need Korea lipu all sõitvad laevad on asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid kaitse- ja majandamismeetmeid eirates pannud toime järgmised tõsised rikkumised: püüdnud kala ilma lipuriigi või asjaomase rannikuäärse riigi väljastatud kehtiva tegevusloa, loa või litsentsita; püüdnud kala keelupiirkonnas või keelatud perioodil; kasutanud rannikuäärse riigi võltsitud haldusdokumente selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ebaseaduslikult püütud kalandustoodete importimiseks ELi; kasutanud võltsitud või kehtetuid dokumente püügisertifikaatidele Korea ametiasutuste kinnituse saamiseks ja toodete ELi importimiseks; võltsinud või varjanud oma tähistust, nime või registreerimisnumbrit; takistanud rannikuäärse riigi ametnikke täitmast oma ametiülesandeid kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmete järgimise kontrollimisel; jätnud tasumata kõik rannikuäärse riigi pädevate asutuste määratud trahvid; muutnud ühepoolselt ja ebaseaduslikult laevade nimesid ja kutsungeid. Samuti ei täitnud laevad rannikuäärse riigi majandusvööndist lahkudes kohustust püük või püügiga seotud andmed registreerida ja ette kanda ega teavitanud sellest eelnevalt rannikuäärse riigi ametiasutusi. Lisaks on nad teostanud ümberlaadimisi ilma, et oleksid järginud pädevate rannikuäärsete riikide antud ümberlaadimislubade tingimusi, teavitanud sellest eelnevalt rannikuäärseid riike ning taotlenud pädevatelt riikidelt ümberlaadimiseks luba ja selle saanud. Kõik need tõendid esitati 11. oktoobri 2011. aasta kirjaga Korea ametiasutustele. |
| --- | --- |

(22)

Kogutud tõendite põhjal leitakse, et need Korea lipu all sõitvad laevad on asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid kaitse- ja majandamismeetmeid eirates pannud toime järgmised tõsised rikkumised: püüdnud kala ilma lipuriigi või asjaomase rannikuäärse riigi väljastatud kehtiva tegevusloa, loa või litsentsita; püüdnud kala keelupiirkonnas või keelatud perioodil; kasutanud rannikuäärse riigi võltsitud haldusdokumente selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ebaseaduslikult püütud kalandustoodete importimiseks ELi; kasutanud võltsitud või kehtetuid dokumente püügisertifikaatidele Korea ametiasutuste kinnituse saamiseks ja toodete ELi importimiseks; võltsinud või varjanud oma tähistust, nime või registreerimisnumbrit; takistanud rannikuäärse riigi ametnikke täitmast oma ametiülesandeid kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmete järgimise kontrollimisel; jätnud tasumata kõik rannikuäärse riigi pädevate asutuste määratud trahvid; muutnud ühepoolselt ja ebaseaduslikult laevade nimesid ja kutsungeid. Samuti ei täitnud laevad rannikuäärse riigi majandusvööndist lahkudes kohustust püük või püügiga seotud andmed registreerida ja ette kanda ega teavitanud sellest eelnevalt rannikuäärse riigi ametiasutusi. Lisaks on nad teostanud ümberlaadimisi ilma, et oleksid järginud pädevate rannikuäärsete riikide antud ümberlaadimislubade tingimusi, teavitanud sellest eelnevalt rannikuäärseid riike ning taotlenud pädevatelt riikidelt ümberlaadimiseks luba ja selle saanud. Kõik need tõendid esitati 11. oktoobri 2011. aasta kirjaga Korea ametiasutustele.

| (23) | Peale selle leidis komisjon, et rikkumise asjaolude erilise tõsiduse määramisel tuleks võtta arvesse kõnealuste Korea lipu all sõitvate laevade tavapärast käitumist. Põhjenduses 22 kirjeldatud ebaseaduslike tegevuste maksumus, ulatus ja kordumine annavad täiendavalt tunnistust toimepandud rikkumiste tõsidusest. |
| --- | --- |

(23)

Peale selle leidis komisjon, et rikkumise asjaolude erilise tõsiduse määramisel tuleks võtta arvesse kõnealuste Korea lipu all sõitvate laevade tavapärast käitumist. Põhjenduses 22 kirjeldatud ebaseaduslike tegevuste maksumus, ulatus ja kordumine annavad täiendavalt tunnistust toimepandud rikkumiste tõsidusest.

| (24) | Selliste õiguslike nõuete rikkumine, millega rannikuäärne riik on kehtestanud keelatud perioodi, moratooriumi või ainult väikesemahulise kalapüügi jaoks ette nähtud keelupiirkonna, on asjaomaste rannikuäärsete arenguriikide kalavarude jätkusuutlikkuse seisukohalt eriti ohtlik ja kahjustab kohaliku elanikkonna elatusallikaid. |
| --- | --- |

(24)

Selliste õiguslike nõuete rikkumine, millega rannikuäärne riik on kehtestanud keelatud perioodi, moratooriumi või ainult väikesemahulise kalapüügi jaoks ette nähtud keelupiirkonna, on asjaomaste rannikuäärsete arenguriikide kalavarude jätkusuutlikkuse seisukohalt eriti ohtlik ja kahjustab kohaliku elanikkonna elatusallikaid.

| (25) | Kõnealused laevad on põhjenduses 22 kirjeldatud tegevusega takistanud rannikuäärsete riikide pädevatel kalandusasutustel seire ja järelevalve teostamist nimetatud kalalaevade tegevuse üle merel. Komisjon leidis, et merel toimuv ümberlaadimine, millega rikutakse ICCATi kehtestatud tingimusi või mis viiakse läbi asjaomase rannikuäärse riigi õigus- ja haldusnormide vastaselt ilma selle riigi loata, on eriti raske rikkumine ja võib tõsiselt halvendada eiratud normide eesmärkide saavutamist, seada ohtu asjaomase rannikuäärse riigi kalavarude jätkusuutlikkuse ja võtta pädevatelt ametiasutustelt ainsa võimaluse teostada seiret sellise tegevuse üle, mis ohustab kalandustoodete jälgitavust ja kontrolli. Mõnel juhul tõepoolest raskendas toimepandud rikkumisi Korea laeva pidev soovimatus koostööd teha. Lisaks sellele on enamus neist rikkumistest pädevate rannikuäärsete riikide õigusaktides määratletud tõsiste rikkumistena. |
| --- | --- |

(25)

Kõnealused laevad on põhjenduses 22 kirjeldatud tegevusega takistanud rannikuäärsete riikide pädevatel kalandusasutustel seire ja järelevalve teostamist nimetatud kalalaevade tegevuse üle merel. Komisjon leidis, et merel toimuv ümberlaadimine, millega rikutakse ICCATi kehtestatud tingimusi või mis viiakse läbi asjaomase rannikuäärse riigi õigus- ja haldusnormide vastaselt ilma selle riigi loata, on eriti raske rikkumine ja võib tõsiselt halvendada eiratud normide eesmärkide saavutamist, seada ohtu asjaomase rannikuäärse riigi kalavarude jätkusuutlikkuse ja võtta pädevatelt ametiasutustelt ainsa võimaluse teostada seiret sellise tegevuse üle, mis ohustab kalandustoodete jälgitavust ja kontrolli. Mõnel juhul tõepoolest raskendas toimepandud rikkumisi Korea laeva pidev soovimatus koostööd teha. Lisaks sellele on enamus neist rikkumistest pädevate rannikuäärsete riikide õigusaktides määratletud tõsiste rikkumistena.

| (26) | Kogutud teabe põhjal järeldas komisjon, et Korea ei võtnud asjakohaseid meetmeid oma vetes tegutsevate kalalaevade korduva ETR-kalapüügi vältimiseks, avastamiseks ja karistamiseks. Olemasolev teave kinnitab, et kolmandate riikide vetes tegutsevad Korea lipu all sõitvad kalalaevad panid korduvalt toime rikkumisi. Komisjon tegi mitme juhtumi puhul kindlaks, et hoolimata asjakohase teabe olemasolust Korea pädevad ametiasutused kas ei algatanud menetlust, ei karistanud asjaomaseid laevu, ei kohaldanud määratud karistusi tulemuslikult või isegi leevendasid mõnel juhul lisasanktsioone. Samuti ei saanud asjaomased rannikuäärsed riigid lipuriigi (Korea) koostöösoovimatuse tõttu tõhusaid täitemeetmeid rakendada. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et neil juhtudel, kus Korea ametiasutused sanktsioone kohaldasid, olid kõnealustele Korea lipu all sõitvatele laevadele määratud karistused ilmselgelt ebapiisavad ning sanktsioonid ei olnud proportsionaalsed, tõhusad ega hoiatavad, nagu on nõutud rahvusvahelistes eeskirjades ja soovitustes, eelkõige ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artiklis 19 ja ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21. |
| --- | --- |

(26)

Kogutud teabe põhjal järeldas komisjon, et Korea ei võtnud asjakohaseid meetmeid oma vetes tegutsevate kalalaevade korduva ETR-kalapüügi vältimiseks, avastamiseks ja karistamiseks. Olemasolev teave kinnitab, et kolmandate riikide vetes tegutsevad Korea lipu all sõitvad kalalaevad panid korduvalt toime rikkumisi. Komisjon tegi mitme juhtumi puhul kindlaks, et hoolimata asjakohase teabe olemasolust Korea pädevad ametiasutused kas ei algatanud menetlust, ei karistanud asjaomaseid laevu, ei kohaldanud määratud karistusi tulemuslikult või isegi leevendasid mõnel juhul lisasanktsioone. Samuti ei saanud asjaomased rannikuäärsed riigid lipuriigi (Korea) koostöösoovimatuse tõttu tõhusaid täitemeetmeid rakendada. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et neil juhtudel, kus Korea ametiasutused sanktsioone kohaldasid, olid kõnealustele Korea lipu all sõitvatele laevadele määratud karistused ilmselgelt ebapiisavad ning sanktsioonid ei olnud proportsionaalsed, tõhusad ega hoiatavad, nagu on nõutud rahvusvahelistes eeskirjades ja soovitustes, eelkõige ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artiklis 19 ja ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21.

| (27) | Ühelt Korea ettevõtjalt saadud teabe ja komisjoni 2011. aasta märtsi kontrollkäigul kogutud andmete põhjal tegi komisjon kindlaks, et piki Lääne-Aafrika rannikut Angolast Guinea-Bissauni toimusid nelja aasta jooksul Panama ja rannikuäärsete riikide õigus- ja haldusnormide vastased ebaseaduslikud ümberlaadimised merel. |
| --- | --- |

(27)

Ühelt Korea ettevõtjalt saadud teabe ja komisjoni 2011. aasta märtsi kontrollkäigul kogutud andmete põhjal tegi komisjon kindlaks, et piki Lääne-Aafrika rannikut Angolast Guinea-Bissauni toimusid nelja aasta jooksul Panama ja rannikuäärsete riikide õigus- ja haldusnormide vastased ebaseaduslikud ümberlaadimised merel.

| (28) | Komisjonil on tõendeid ebaseaduslike ümberlaadimiste kohta Koreale kuuluvatel laevadel. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 kohaselt peavad rannikuäärse riigi majandusvööndis kala püüdvad teiste riikide kodanikud täitma rannikuäärse riigi õigus- ja haldusaktidega kehtestatud kaitsemeetmeid ja muid tingimusi. Seetõttu leiab komisjon, et ümberlaadimine merel, mis toimub kehtestatud tingimusi rikkudes või asjaomase rannikuäärse riigi õigus- ja haldusnormide vastaselt ilma selle riigi loata, on eriti raske ETR-kalapüügiga seotud rikkumine ja võib tõsiselt nõrgestada asjaomase rannikuäärse riigi kalavarude jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(28)

Komisjonil on tõendeid ebaseaduslike ümberlaadimiste kohta Koreale kuuluvatel laevadel. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 kohaselt peavad rannikuäärse riigi majandusvööndis kala püüdvad teiste riikide kodanikud täitma rannikuäärse riigi õigus- ja haldusaktidega kehtestatud kaitsemeetmeid ja muid tingimusi. Seetõttu leiab komisjon, et ümberlaadimine merel, mis toimub kehtestatud tingimusi rikkudes või asjaomase rannikuäärse riigi õigus- ja haldusnormide vastaselt ilma selle riigi loata, on eriti raske ETR-kalapüügiga seotud rikkumine ja võib tõsiselt nõrgestada asjaomase rannikuäärse riigi kalavarude jätkusuutlikkust.

| (29) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 4 kindlaks, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigi kohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada tõendatud ja korduvat ETR-kalapüüki, millega on tegelenud varem tema lipu all sõitnud laevad. |
| --- | --- |

(29)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 4 kindlaks, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigi kohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, ning et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada tõendatud ja korduvat ETR-kalapüüki, millega on tegelenud varem tema lipu all sõitnud laevad.

3.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (30) | Küsimuses, kas Korea teeb komisjoni ja rannikuäärsete riikidega tõhusat koostööd ETR-kalapüügi ja sellega seotud tegevuse uurimisel, märgitakse, et komisjoni kogutud tõendite kohaselt ei täitnud Korea rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(30)

Küsimuses, kas Korea teeb komisjoni ja rannikuäärsete riikidega tõhusat koostööd ETR-kalapüügi ja sellega seotud tegevuse uurimisel, märgitakse, et komisjoni kogutud tõendite kohaselt ei täitnud Korea rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (31) | Põhjenduses 21 osutatud üheksateistkümne Korea lipu all sõitva laeva kohta märgitakse, et arvestades Korea ametiasutuste suutmatust komisjoniga ETR-kalapüügi määruse artikli 26 raames koostööd teha, algatas komisjon asjaomaste ettevõtjate suhtes selle määruse artiklis 27 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(31)

Põhjenduses 21 osutatud üheksateistkümne Korea lipu all sõitva laeva kohta märgitakse, et arvestades Korea ametiasutuste suutmatust komisjoniga ETR-kalapüügi määruse artikli 26 raames koostööd teha, algatas komisjon asjaomaste ettevõtjate suhtes selle määruse artiklis 27 sätestatud menetluse.

| (32) | Selline olukord näitab, et Korea ei teinud ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel koostööd ega kooskõlastanud tegevust ELi ja teiste riikidega, nagu on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 28. Samuti ei võtnud Korea arvesse ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitusi, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve lossimiskohast lõppsihtkohani, võttes selleks muu hulgas kasutusele laevaseiresüsteemi kooskõlas asjakohaste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste normidega. See hõlmab nõuet, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate laevade pardal oleks laevaseiresüsteem. Samuti ei järginud Korea ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 45 soovitusi, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama, et igal nende lipu all sõita võival laeval oleks väljapoole nende suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni jäävates vetes kala püüdes asjaomase lipuriigi väljastatud kehtiv püügiluba. Peale selle ei järgi Korea ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 47 alapunkti 7, kuivõrd ta ei nõua enne püügilitsentsi väljastamist andmeid laeva võimalike varasemate rikkumiste kohta. |
| --- | --- |

(32)

Selline olukord näitab, et Korea ei teinud ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel koostööd ega kooskõlastanud tegevust ELi ja teiste riikidega, nagu on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktiga 28. Samuti ei võtnud Korea arvesse ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitusi, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve lossimiskohast lõppsihtkohani, võttes selleks muu hulgas kasutusele laevaseiresüsteemi kooskõlas asjakohaste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste normidega. See hõlmab nõuet, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate laevade pardal oleks laevaseiresüsteem. Samuti ei järginud Korea ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 45 soovitusi, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama, et igal nende lipu all sõita võival laeval oleks väljapoole nende suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni jäävates vetes kala püüdes asjaomase lipuriigi väljastatud kehtiv püügiluba. Peale selle ei järgi Korea ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 47 alapunkti 7, kuivõrd ta ei nõua enne püügilitsentsi väljastamist andmeid laeva võimalike varasemate rikkumiste kohta.

| (33) | Tuleb ka märkida, et Korea 2005. aasta riiklikku ETR-kalapüügi vastast tegevuskava ei ole ajakohastatud, nagu on soovitatud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktides 26 ja 27. 2013. aasta maist pärinev Korea tegevuskava Korea lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi vältimise ja ärahoidmise süsteemi parandamiseks on eelnõu, mida ei saa pidada üksikasjalikuks ja selgeks ETR-kalapüügi vastaseks riiklikuks tegevuskavaks. Korea ei ole parandanud riikliku ETR-kalapüügi vastase tegevuskava rakendamist, et riigi jõupingutused ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks oleksid riigisiseselt koordineeritud. Eelkõige kaugpüügilaevade seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas on mitu eesmärki täitmata. Komisjon avastas kontrollkäikudel, et teabevahetus rannikuäärsete riikidega on ebapiisav. Korea ei täida endiselt nõuetekohaselt rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu- ja sadamariigi kohustusi. |
| --- | --- |

(33)

Tuleb ka märkida, et Korea 2005. aasta riiklikku ETR-kalapüügi vastast tegevuskava ei ole ajakohastatud, nagu on soovitatud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktides 26 ja 27. 2013. aasta maist pärinev Korea tegevuskava Korea lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi vältimise ja ärahoidmise süsteemi parandamiseks on eelnõu, mida ei saa pidada üksikasjalikuks ja selgeks ETR-kalapüügi vastaseks riiklikuks tegevuskavaks. Korea ei ole parandanud riikliku ETR-kalapüügi vastase tegevuskava rakendamist, et riigi jõupingutused ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks oleksid riigisiseselt koordineeritud. Eelkõige kaugpüügilaevade seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas on mitu eesmärki täitmata. Komisjon avastas kontrollkäikudel, et teabevahetus rannikuäärsete riikidega on ebapiisav. Korea ei täida endiselt nõuetekohaselt rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu- ja sadamariigi kohustusi.

| (34) | 2011. aasta juuli kontrollkäigul Koreasse täheldas komisjon, et puudub eraldi kalapüügiseirekeskus Korea kaugpüügilaevade kontrollimiseks ning et kaugpüügiosakonna dispetšerid ei saa kinnitada, kas laev viibib või ei viibi mingis geograafilises piirkonnas ja kui laev mingis piirkonnas (majandusvööndis või piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni alal) kala püüab, siis kas tal on tõepoolest luba seal tegutseda. Seoses kaugpüügilaevade püügisertifikaatide kinnitamisega selgus lisaks, et pädeval Korea ametiasutusel, riiklikul kalandustoodete kvaliteedikontrolli teenistusel, ei ole mingit võimalust võrrelda püügisertifikaatidel märgitud teavet muude usaldusväärsete allikatega nagu ettevõtja püügilitsentsid, kalalaevade laevaseiresüsteemi asukohaandmed, püügiaruanded või logiraamatute koopiad. Pärast seda, kui Korea valitsus teabe esitas, on loodud uus ookeani- ja kalandusministeerium ning riigi kalalaevu hakkab seirama kalapüügiseirekeskus. Olemasolevad õigusaktid ei ole siiski endiselt kooskõlas ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punktiga e ja punkti g alapunktiga iii ega artikli 18 lõikega 4. Kõrvaldada tuleb puudused, mis on tuvastatud seoses töötajatega, kalalaevade kohta kättesaadavate asukohaandmetega reaalajas või asukohaandmete ajalooga, kasutatavate meetoditega ja vastutavate ametnike väljaõppega. |
| --- | --- |

(34)

2011. aasta juuli kontrollkäigul Koreasse täheldas komisjon, et puudub eraldi kalapüügiseirekeskus Korea kaugpüügilaevade kontrollimiseks ning et kaugpüügiosakonna dispetšerid ei saa kinnitada, kas laev viibib või ei viibi mingis geograafilises piirkonnas ja kui laev mingis piirkonnas (majandusvööndis või piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni alal) kala püüab, siis kas tal on tõepoolest luba seal tegutseda. Seoses kaugpüügilaevade püügisertifikaatide kinnitamisega selgus lisaks, et pädeval Korea ametiasutusel, riiklikul kalandustoodete kvaliteedikontrolli teenistusel, ei ole mingit võimalust võrrelda püügisertifikaatidel märgitud teavet muude usaldusväärsete allikatega nagu ettevõtja püügilitsentsid, kalalaevade laevaseiresüsteemi asukohaandmed, püügiaruanded või logiraamatute koopiad. Pärast seda, kui Korea valitsus teabe esitas, on loodud uus ookeani- ja kalandusministeerium ning riigi kalalaevu hakkab seirama kalapüügiseirekeskus. Olemasolevad õigusaktid ei ole siiski endiselt kooskõlas ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punktiga e ja punkti g alapunktiga iii ega artikli 18 lõikega 4. Kõrvaldada tuleb puudused, mis on tuvastatud seoses töötajatega, kalalaevade kohta kättesaadavate asukohaandmetega reaalajas või asukohaandmete ajalooga, kasutatavate meetoditega ja vastutavate ametnike väljaõppega.

| (35) | Merel toimuvat kala ümberlaadimist käsitlevate halduseeskirjade kohta teatas Korea, et need on olemas üksnes piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide pädevusse kuuluvatel juhtudel või siis, kui rannikuäärsed riigid seda tegevust reguleerivad. Viimase juhu kohta täpsustati, et Korea valitsusele selliste merel toimuvate ümberlaadimiste kohta aru ei anta. Sealjuures on oluline märkida, et Lääne-Aafrika vetes toimunud Korea kalalaevade ümberlaadimised merel hõlmasid rikkumisi, nagu on osutatud põhjendustes 21–28, ning mitu liikmesriiki taotles 2011. aastal nende kontrollimist (3). |
| --- | --- |

(35)

Merel toimuvat kala ümberlaadimist käsitlevate halduseeskirjade kohta teatas Korea, et need on olemas üksnes piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide pädevusse kuuluvatel juhtudel või siis, kui rannikuäärsed riigid seda tegevust reguleerivad. Viimase juhu kohta täpsustati, et Korea valitsusele selliste merel toimuvate ümberlaadimiste kohta aru ei anta. Sealjuures on oluline märkida, et Lääne-Aafrika vetes toimunud Korea kalalaevade ümberlaadimised merel hõlmasid rikkumisi, nagu on osutatud põhjendustes 21–28, ning mitu liikmesriiki taotles 2011. aastal nende kontrollimist (3).

| (36) | ETR-kalapüügi määruse artikli 27 kohase menetluse algatamine on veel üks märk sellest, et Korea ei täida ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud kohustusi oma laevade suhtes, kes tegutsevad avamerel. Lisaks peab lipuriik ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 19 lõike 1 kohaselt tagama, et tema lipu all sõitvad laevad täidavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamiseeskirju. |
| --- | --- |

(36)

ETR-kalapüügi määruse artikli 27 kohase menetluse algatamine on veel üks märk sellest, et Korea ei täida ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud kohustusi oma laevade suhtes, kes tegutsevad avamerel. Lisaks peab lipuriik ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 19 lõike 1 kohaselt tagama, et tema lipu all sõitvad laevad täidavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kaitse- ja majandamiseeskirju.

| (37) | Komisjon analüüsis, kas Korea on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ja kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära ETR-kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon analüüsis, kas Korea on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ja kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära ETR-kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (38) | Põhjendustes 21–28 kirjeldatud ETR-kalapüügi juhtumite kordumine osutab sellele, et Korea ei rakendanud komisjoni sellekohaste taotluste peale ETR-kalapüügi suhtes täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(38)

Põhjendustes 21–28 kirjeldatud ETR-kalapüügi juhtumite kordumine osutab sellele, et Korea ei rakendanud komisjoni sellekohaste taotluste peale ETR-kalapüügi suhtes täitemeetmeid.

| (39) | Korea suutmatus tulemuslikult seirata ja karistada oma laevade osalemist nimetatud ebaseaduslikus tegevuses piirab tema suutlikkust täita kohustusi, mis on talle seatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 117, milles sätestatakse riikide kohustused võtta oma kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks. Tuleb ka märkida, et kasusaavate omanike suhtes võetud tõhusate meetmete tähtsust kinnitavad asjaomased FAO ja OECD dokumendid, milles rõhutatakse, et teave kasusaavate omanike kohta on ebaseaduslike tegevuste vastu võitlemiseks oluline (4) ja et vaja on kalalaevade ja kasusaavate omanike registreid (5). Haldustavad, mis võivad meelitada ETR-kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid ETR-kalapüügiga seotud laevu registreerima, ei ole vastavuses ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. |
| --- | --- |

(39)

Korea suutmatus tulemuslikult seirata ja karistada oma laevade osalemist nimetatud ebaseaduslikus tegevuses piirab tema suutlikkust täita kohustusi, mis on talle seatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 117, milles sätestatakse riikide kohustused võtta oma kodanikele suunatud meetmeid avamere bioloogiliste ressursside kaitseks. Tuleb ka märkida, et kasusaavate omanike suhtes võetud tõhusate meetmete tähtsust kinnitavad asjaomased FAO ja OECD dokumendid, milles rõhutatakse, et teave kasusaavate omanike kohta on ebaseaduslike tegevuste vastu võitlemiseks oluline (4) ja et vaja on kalalaevade ja kasusaavate omanike registreid (5). Haldustavad, mis võivad meelitada ETR-kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid ETR-kalapüügiga seotud laevu registreerima, ei ole vastavuses ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94.

| (40) | Korea suutmatust järgida lipuriigina ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 19 kohaseid nõuete täitmise ja jõustamiskohustusi kinnitavad ka 2011. ja 2012. aasta kontrollkäikudel kogutud andmed ning teave, mille komisjon kogus vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 25. Komisjon tegi kindlaks, et Korea lipu all sõitvad kalalaevad tegelesid korduvalt ETR-kalapüügiga. See tingis ETR-kalapüügi määruse artiklitest 26 ja 27 tulenevate menetluste algatamise. Praegu toimub artikli 27 kohane menetlus, et teha kindlaks, kas ETR-kalapüüki karistatakse kohasel viisil, mis tagab nõuete täitmise, hoiab ära rikkumised ja võtab rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Korea ametiasutustele teatati nendest menetlustest 11. oktoobri 2011. aasta, 22. detsembri 2011. aasta ja 2. märtsi 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(40)

Korea suutmatust järgida lipuriigina ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 19 kohaseid nõuete täitmise ja jõustamiskohustusi kinnitavad ka 2011. ja 2012. aasta kontrollkäikudel kogutud andmed ning teave, mille komisjon kogus vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 25. Komisjon tegi kindlaks, et Korea lipu all sõitvad kalalaevad tegelesid korduvalt ETR-kalapüügiga. See tingis ETR-kalapüügi määruse artiklitest 26 ja 27 tulenevate menetluste algatamise. Praegu toimub artikli 27 kohane menetlus, et teha kindlaks, kas ETR-kalapüüki karistatakse kohasel viisil, mis tagab nõuete täitmise, hoiab ära rikkumised ja võtab rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. Korea ametiasutustele teatati nendest menetlustest 11. oktoobri 2011. aasta, 22. detsembri 2011. aasta ja 2. märtsi 2012. aasta kirjaga.

| (41) | ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktidega 34 ja 35 nähakse samuti ette, et riigid peaksid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning et riigid suudavad enne laeva registreerimist täita oma kohustust kindlaks teha, et laev ei tegele ETR-kalapüügiga. Põhjenduses 59 osutatud meetmed seoses Korea kodanike tegevusega Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades, mis hõlmasid keelatud ümberlaadimisi Ghana lipu all sõitvate laevade poolt, seavad lisaks kahtluse alla Korea suutlikkuse täita kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punktist b, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. |
| --- | --- |

(41)

ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktidega 34 ja 35 nähakse samuti ette, et riigid peaksid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning et riigid suudavad enne laeva registreerimist täita oma kohustust kindlaks teha, et laev ei tegele ETR-kalapüügiga. Põhjenduses 59 osutatud meetmed seoses Korea kodanike tegevusega Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades, mis hõlmasid keelatud ümberlaadimisi Ghana lipu all sõitvate laevade poolt, seavad lisaks kahtluse alla Korea suutlikkuse täita kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punktist b, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes.

| (42) | Olemasolev tõendusmaterjal kinnitab, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud tulemuslike täitemeetmetega. Tuletatakse meelde, et vastavalt Korea 2007. aasta ookeanitööstuse arendamise seadusele, mida on muudetud 2013. aasta märtsis, peab Korea lipu all sõitvatel laevadel olema laevaseiresüsteem üksnes siis, kui nad püüavad kala laevaseiresüsteemi nõudvate piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eeskirjade raames või tegutsevad mõne riigi vetes Korea ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kalanduskokkuleppe alusel (6). Seega puudub õiguslik nõue laevaseiresüsteemi paigaldamiseks laevadele, millega püütakse kala avamerel väljaspool piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide pädevusala või selliste rannikuäärsete riikide vetes, kellega puudub püügikokkulepe. Korea ametiasutuste 25. juulil 2013 esitatud teabe kohaselt ei ole Korea 344 kaugpüügilaevast 97 praegu laevaseiresüsteemiga varustatud. 2013. aasta juuli ookeanitööstuse arendamise seadusega ei ole laevaseiresüsteemi paigaldamist tehtud selgelt kohustuslikuks kõikidele Korea kaugpüügilaevadele olenemata sellest, kus nad tegutsevad. Kohustuslik laevaseiresüsteem on praeguseks rahvusvaheliselt aktsepteeritud tava ning seetõttu ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti e kohaselt loomulik osa lipuriikide kohustustest. Käesolevas põhjenduses ja põhjendustes 21–28 kirjeldatud faktid osutavad, et Korea ei täitnud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. Peale selle ei järgi Korea lipuriigina nõuete täitmise ja jõustamiskohustusi, mis on sätestatud ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artiklis 19, sest ta ei ole suutnud näidata, et ta tegutseb kooskõlas selles artiklis kehtestatud üksikasjalike reeglitega. |
| --- | --- |

(42)

Olemasolev tõendusmaterjal kinnitab, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud tulemuslike täitemeetmetega. Tuletatakse meelde, et vastavalt Korea 2007. aasta ookeanitööstuse arendamise seadusele, mida on muudetud 2013. aasta märtsis, peab Korea lipu all sõitvatel laevadel olema laevaseiresüsteem üksnes siis, kui nad püüavad kala laevaseiresüsteemi nõudvate piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eeskirjade raames või tegutsevad mõne riigi vetes Korea ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kalanduskokkuleppe alusel (6). Seega puudub õiguslik nõue laevaseiresüsteemi paigaldamiseks laevadele, millega püütakse kala avamerel väljaspool piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide pädevusala või selliste rannikuäärsete riikide vetes, kellega puudub püügikokkulepe. Korea ametiasutuste 25. juulil 2013 esitatud teabe kohaselt ei ole Korea 344 kaugpüügilaevast 97 praegu laevaseiresüsteemiga varustatud. 2013. aasta juuli ookeanitööstuse arendamise seadusega ei ole laevaseiresüsteemi paigaldamist tehtud selgelt kohustuslikuks kõikidele Korea kaugpüügilaevadele olenemata sellest, kus nad tegutsevad. Kohustuslik laevaseiresüsteem on praeguseks rahvusvaheliselt aktsepteeritud tava ning seetõttu ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti e kohaselt loomulik osa lipuriikide kohustustest. Käesolevas põhjenduses ja põhjendustes 21–28 kirjeldatud faktid osutavad, et Korea ei täitnud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. Peale selle ei järgi Korea lipuriigina nõuete täitmise ja jõustamiskohustusi, mis on sätestatud ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artiklis 19, sest ta ei ole suutnud näidata, et ta tegutseb kooskõlas selles artiklis kehtestatud üksikasjalike reeglitega.

| (43) | Seoses Korea kehtestatud täitemeetmetega ilmnes komisjoni kontrollkäikudel Koreasse ka vajadus vaadata läbi rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused, mis on kehtestatud Korea ministri 29. detsembri 2009. aasta direktiiviga ETR-kalapüüki käsitlevate ELi eeskirjade kohta („Kalavarude kontrollimise seadus”). Korea õigussüsteemi kriminaalkaristusi käsitlevad sätted seavad rikkumise eest määratavate trahvide üldiseks ülempiiriks 1 000 USA dollarit. Sellised karistused on ilmselgelt ebapiisavad ega ole proportsionaalsed võimalike rikkumiste tõsidusega, nende võimaliku mõjuga ressursile ega võimaliku kasuga, mida rikkumiste toimepanijad võivad selle ebaseadusliku tegevuse tulemusena saada. Hiljuti (2013. aasta juulis) vastu võetud ookeanitööstuse arendamise seaduses ei ole kehtestatud selget hoiatavate kriminaal- ja halduskaristuste ega lisakaristuste loetelu. Praeguses läbivaadatud süsteemis on ette nähtud mitu mööndust seoses litsentside peatamisega, seal ei ole selgelt määratletud tõsiseid rikkumisi ning see sisaldab ebaselgeid definitsioone ja karistuse suuruse arvutamise meetodeid. Komisjon täheldas 2011. aasta märtsi kontrollkäigul ja sellele järgnenud teabevahetuse käigus Koreaga, et kuigi oli piisavalt teavet avamerel ja kolmandate riikide vetes tegutsevate Korea kalalaevade rikkumistest teatamiseks, ei võtnud pädevad Korea ametiasutused kiireid meetmeid menetluste algatamiseks ja vajaduse korral asjaomaste laevade kohaseks karistamiseks. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 kohaselt peavad kolmanda riigi majandusvööndis kala püüdvad teise riigi kodanikud järgima rannikuäärse riigi õigus- ja haldusaktides sätestatud kaitsemeetmeid ja muid tingimusi. Sellest seisukohast ei ole Koreas täheldatud haldustavad kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsioonist tulenevate rahvusvaheliste lipuriigikohustustega. |
| --- | --- |

(43)

Seoses Korea kehtestatud täitemeetmetega ilmnes komisjoni kontrollkäikudel Koreasse ka vajadus vaadata läbi rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused, mis on kehtestatud Korea ministri 29. detsembri 2009. aasta direktiiviga ETR-kalapüüki käsitlevate ELi eeskirjade kohta („Kalavarude kontrollimise seadus”). Korea õigussüsteemi kriminaalkaristusi käsitlevad sätted seavad rikkumise eest määratavate trahvide üldiseks ülempiiriks 1 000 USA dollarit. Sellised karistused on ilmselgelt ebapiisavad ega ole proportsionaalsed võimalike rikkumiste tõsidusega, nende võimaliku mõjuga ressursile ega võimaliku kasuga, mida rikkumiste toimepanijad võivad selle ebaseadusliku tegevuse tulemusena saada. Hiljuti (2013. aasta juulis) vastu võetud ookeanitööstuse arendamise seaduses ei ole kehtestatud selget hoiatavate kriminaal- ja halduskaristuste ega lisakaristuste loetelu. Praeguses läbivaadatud süsteemis on ette nähtud mitu mööndust seoses litsentside peatamisega, seal ei ole selgelt määratletud tõsiseid rikkumisi ning see sisaldab ebaselgeid definitsioone ja karistuse suuruse arvutamise meetodeid. Komisjon täheldas 2011. aasta märtsi kontrollkäigul ja sellele järgnenud teabevahetuse käigus Koreaga, et kuigi oli piisavalt teavet avamerel ja kolmandate riikide vetes tegutsevate Korea kalalaevade rikkumistest teatamiseks, ei võtnud pädevad Korea ametiasutused kiireid meetmeid menetluste algatamiseks ja vajaduse korral asjaomaste laevade kohaseks karistamiseks. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 kohaselt peavad kolmanda riigi majandusvööndis kala püüdvad teise riigi kodanikud järgima rannikuäärse riigi õigus- ja haldusaktides sätestatud kaitsemeetmeid ja muid tingimusi. Sellest seisukohast ei ole Koreas täheldatud haldustavad kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsioonist tulenevate rahvusvaheliste lipuriigikohustustega.

| (44) | Oluline on märkida, et Koread on nimetatud ka USA riikliku merekalandusteenistuse aruandes (7). Korea on ära märgitud kui riik, kes ei kohalda piisavaid karistusi, et hoida ära oma laevade püügitegevus, mis rikub rahvusvahelise kalavarude majandamise kokkuleppega ette nähtud kaitse- ja majandamismeetmeid. Täpsemalt väljendab USA riiklik merekalandusteenistus muret, et Korea ei kontrolli tõhusalt oma üheksat kalalaeva, millel on praegu luba kala püüda Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni piirkonnas. Samalaadset muret väljendati ICCATi 2012. aasta novembri 18. erikoosolekul seoses Korea kodanike osalemisega võimalikes ebaseaduslikes ümberlaadimistes, nagu on täpsemalt selgitatud põhjenduses 59. Korea valitsus osutas, et ETR-kalapüügi vastaste karistuste karmistamiseks on vastu võetud asjaomase õigusakti muudatus. 2013. aasta juuli ookeanitööstuse arendamise seadusele vaatamata ei ole uus karistussüsteem aga ETR-kalapüügi ärahoidmiseks endiselt piisav, nagu on selgitatud põhjenduses 43. |
| --- | --- |

(44)

Oluline on märkida, et Koread on nimetatud ka USA riikliku merekalandusteenistuse aruandes (7). Korea on ära märgitud kui riik, kes ei kohalda piisavaid karistusi, et hoida ära oma laevade püügitegevus, mis rikub rahvusvahelise kalavarude majandamise kokkuleppega ette nähtud kaitse- ja majandamismeetmeid. Täpsemalt väljendab USA riiklik merekalandusteenistus muret, et Korea ei kontrolli tõhusalt oma üheksat kalalaeva, millel on praegu luba kala püüda Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni piirkonnas. Samalaadset muret väljendati ICCATi 2012. aasta novembri 18. erikoosolekul seoses Korea kodanike osalemisega võimalikes ebaseaduslikes ümberlaadimistes, nagu on täpsemalt selgitatud põhjenduses 59. Korea valitsus osutas, et ETR-kalapüügi vastaste karistuste karmistamiseks on vastu võetud asjaomase õigusakti muudatus. 2013. aasta juuli ookeanitööstuse arendamise seadusele vaatamata ei ole uus karistussüsteem aga ETR-kalapüügi ärahoidmiseks endiselt piisav, nagu on selgitatud põhjenduses 43.

| (45) | Põhjendustes 43 ja 44 selgitatud olukorda arvestades järeldatakse, et Korea õigusaktides ETR-kalapüügi eest sätestatud karistuste suurus ei ole vastavuses ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 19 lõikega 2, mille kohaselt rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt ranged, et nad tagaksid tõhusalt meetmete täitmise ja hoiaksid rikkumisi ära igal pool ning jätaksid rikkuja ilma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasust. Peale selle ei ole Korea tegevus tulemuslike täitemeetmete võtmisel kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 21 soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(45)

Põhjendustes 43 ja 44 selgitatud olukorda arvestades järeldatakse, et Korea õigusaktides ETR-kalapüügi eest sätestatud karistuste suurus ei ole vastavuses ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 19 lõikega 2, mille kohaselt rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt ranged, et nad tagaksid tõhusalt meetmete täitmise ja hoiaksid rikkumisi ära igal pool ning jätaksid rikkuja ilma ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasust. Peale selle ei ole Korea tegevus tulemuslike täitemeetmete võtmisel kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 21 soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (46) | Otsuse käesolevas osas kirjeldatud suutmatusega nõuete järgimise ja jõustamiskohustusi täita rikub Korea ka FAO meetmete järgimise kokkuleppe III artikli lõiget 8, mille kohaselt peab iga lepinguosaline võtma täitemeetmed selliste tema lipu all sõita võivate kalalaevade suhtes, kes kõnealuse kokkuleppe sätteid rikuvad, ning muutma sealhulgas vajaduse korral sellise rikkumise riiklike õigusaktide alusel süüteoks. Kõnealuste rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt karmid, et nendega tagataks tulemuslikult FAO meetmete järgimise kokkuleppe nõuete täitmine ning et rikkujatelt võetaks ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(46)

Otsuse käesolevas osas kirjeldatud suutmatusega nõuete järgimise ja jõustamiskohustusi täita rikub Korea ka FAO meetmete järgimise kokkuleppe III artikli lõiget 8, mille kohaselt peab iga lepinguosaline võtma täitemeetmed selliste tema lipu all sõita võivate kalalaevade suhtes, kes kõnealuse kokkuleppe sätteid rikuvad, ning muutma sealhulgas vajaduse korral sellise rikkumise riiklike õigusaktide alusel süüteoks. Kõnealuste rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt karmid, et nendega tagataks tulemuslikult FAO meetmete järgimise kokkuleppe nõuete täitmine ning et rikkujatelt võetaks ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu.

| (47) | Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Korea lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki, millele on osutatud põhjendustes 21–24. |
| --- | --- |

(47)

Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Korea lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki, millele on osutatud põhjendustes 21–24.

| (48) | Korea ametiasutuste suutlikkuse kohta tuleb märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (8) kohaselt on Korea väga kõrge inimarengutasemega riik (12. riik 186 riigist). Korea positsiooni arvestades ei peeta tema pädevate ametiasutuste suutlikkuse analüüsimist vajalikuks. Käesolevas põhjenduses osutatud Korea arengutaset ei saa pidada teguriks, mis vähendab pädevate ametiasutuste suutlikkust teiste riikidega koostööd teha ja täitemeetmeid rakendada. |
| --- | --- |

(48)

Korea ametiasutuste suutlikkuse kohta tuleb märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (8) kohaselt on Korea väga kõrge inimarengutasemega riik (12. riik 186 riigist). Korea positsiooni arvestades ei peeta tema pädevate ametiasutuste suutlikkuse analüüsimist vajalikuks. Käesolevas põhjenduses osutatud Korea arengutaset ei saa pidada teguriks, mis vähendab pädevate ametiasutuste suutlikkust teiste riikidega koostööd teha ja täitemeetmeid rakendada.

| (49) | Kooskõlas põhjenduses 48 esitatud analüüsiga märgitakse ka, et 2011. aasta juuli kontrollkäigul saadud teabe põhjal ei saa Korea ametiasutuste rahalisi vahendeid ebapiisavaks pidada, küll aga puudub nimetatud ametiasutustel vajalik õigus- ja haldusraamistik ning neil ei ole volitusi oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(49)

Kooskõlas põhjenduses 48 esitatud analüüsiga märgitakse ka, et 2011. aasta juuli kontrollkäigul saadud teabe põhjal ei saa Korea ametiasutuste rahalisi vahendeid ebapiisavaks pidada, küll aga puudub nimetatud ametiasutustel vajalik õigus- ja haldusraamistik ning neil ei ole volitusi oma ülesannete täitmiseks.

| (50) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 kindlaks, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina. |
| --- | --- |

(50)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 kindlaks, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina.

3.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (51) | Korea on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe. Ta kiitis heaks FAO meetmete järgimise kokkuleppe. Lisaks on Korea CCAMLRi, CCSBT, IATTC, ICCAT, IOTC, SPRFMO, WCPFC, NAFO ja SEAFO lepinguosaline. |
| --- | --- |

(51)

Korea on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe. Ta kiitis heaks FAO meetmete järgimise kokkuleppe. Lisaks on Korea CCAMLRi, CCSBT, IATTC, ICCAT, IOTC, SPRFMO, WCPFC, NAFO ja SEAFO lepinguosaline.

| (52) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Korea staatusega CCAMLRi, IOTC ja ICCATi liikmena. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Korea staatusega CCAMLRi, IOTC ja ICCATi liikmena.

| (53) | CCAMLRi 2011. aasta koosolekul (9) väljendati seoses laevaga Insung nr 7 muret Korea poolt ettevõtjale, laevale ja kaptenile kohaldatud karistusmäära pärast, arvestades ebaseadusliku tegevuse tõsidust. CCAMLRi alaline komisjon nõuetele vastavuse ja rakendamise alal tegi ettepaneku kanda Insung nr 7 lepinguosaliste riikide ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, kuid Korea tõkestas selle CCAMLRi kolmekümnendal koosolekul. |
| --- | --- |

(53)

CCAMLRi 2011. aasta koosolekul (9) väljendati seoses laevaga Insung nr 7 muret Korea poolt ettevõtjale, laevale ja kaptenile kohaldatud karistusmäära pärast, arvestades ebaseadusliku tegevuse tõsidust. CCAMLRi alaline komisjon nõuetele vastavuse ja rakendamise alal tegi ettepaneku kanda Insung nr 7 lepinguosaliste riikide ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja, kuid Korea tõkestas selle CCAMLRi kolmekümnendal koosolekul.

| (54) | Vastavuskomitee 2011. aasta istungil välja antud IOTC vastavusaruandes Korea kohta (10) määrati Korea kindlaks kui riik, kes ei täida resolutsioonides 05/05, 09/06 ja 10/06 sätestatud kohustuslikke statistilisi nõudeid (kaaspüüki käsitlevate andmete esitamata jätmine merekilpkonnade ja merelindude kohta, andmete osaline esitamine haide kohta). Komitee tegi kindlaks ka mitu aruandekohustuste rikkumist Korea poolt: seoses resolutsiooniga 10/04 piirkondliku vaatlejasüsteemi kohta, sest Korea ei olnud esitanud vaatlejaaruandeid, ja resolutsioonidega 01/06 ja 03/03 IOTC suursilm-tuuni statistilise dokumendi programmi kohta, sest Korea ei olnud teatanud IOTC-le oma hinnangut ekspordiandmete kohta võrrelduna impordiandmetega. IOTC esimees edastas komitee mure Korea nõuetele vastavuse taseme pärast Koreale 22. märtsi 2011. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(54)

Vastavuskomitee 2011. aasta istungil välja antud IOTC vastavusaruandes Korea kohta (10) määrati Korea kindlaks kui riik, kes ei täida resolutsioonides 05/05, 09/06 ja 10/06 sätestatud kohustuslikke statistilisi nõudeid (kaaspüüki käsitlevate andmete esitamata jätmine merekilpkonnade ja merelindude kohta, andmete osaline esitamine haide kohta). Komitee tegi kindlaks ka mitu aruandekohustuste rikkumist Korea poolt: seoses resolutsiooniga 10/04 piirkondliku vaatlejasüsteemi kohta, sest Korea ei olnud esitanud vaatlejaaruandeid, ja resolutsioonidega 01/06 ja 03/03 IOTC suursilm-tuuni statistilise dokumendi programmi kohta, sest Korea ei olnud teatanud IOTC-le oma hinnangut ekspordiandmete kohta võrrelduna impordiandmetega. IOTC esimees edastas komitee mure Korea nõuetele vastavuse taseme pärast Koreale 22. märtsi 2011. aasta kirjaga.

| (55) | 10. märtsil 2012 esitatud IOTC vastavusaruandest (11) saadud teabe kohaselt ei täitnud Korea 2011. aastal mitut IOTC resolutsiooni või täitis neid ainult osaliselt. Täpsemalt ei olnud kõik püügivahendid märgistatud nii, nagu on nõutud majandamisstandardeid käsitlevas resolutsioonis 01/02. Seoses laevaseiresüsteemiga ei täida Korea resolutsiooni 10/01, sest rakendamisaruandes ei ole esitatud laevaseiresüsteemi andmete kokkuvõtet. Korea on ainult osaliselt täitnud kohustuse esitada andmeid haide kohta, nagu on nõutud resolutsioonis 05/05. Lisaks tegi vastavuskomitee esimees kindlaks olulisi IOTC õigusraamistiku rikkumisi. Korea ei olnud esitanud vaatlejaaruandeid, nagu on nõutud IOTC resolutsioonis 11/04, ega aruannet suursilm-tuuni ekspordiandmete analüüsi tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(55)

10. märtsil 2012 esitatud IOTC vastavusaruandest (11) saadud teabe kohaselt ei täitnud Korea 2011. aastal mitut IOTC resolutsiooni või täitis neid ainult osaliselt. Täpsemalt ei olnud kõik püügivahendid märgistatud nii, nagu on nõutud majandamisstandardeid käsitlevas resolutsioonis 01/02. Seoses laevaseiresüsteemiga ei täida Korea resolutsiooni 10/01, sest rakendamisaruandes ei ole esitatud laevaseiresüsteemi andmete kokkuvõtet. Korea on ainult osaliselt täitnud kohustuse esitada andmeid haide kohta, nagu on nõutud resolutsioonis 05/05. Lisaks tegi vastavuskomitee esimees kindlaks olulisi IOTC õigusraamistiku rikkumisi. Korea ei olnud esitanud vaatlejaaruandeid, nagu on nõutud IOTC resolutsioonis 11/04, ega aruannet suursilm-tuuni ekspordiandmete analüüsi tulemuste kohta.

| (56) | Lisaks teatati 2012. aastal IOTC ringkirjas 2013–2014 (12) ühe Korea laeva osalemisest võimalikes rikkumistes, mida täheldati merel toimuvate ümberlaadimiste seiret käsitleva IOTC piirkondliku vaatlejaprogrammi raames. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks teatati 2012. aastal IOTC ringkirjas 2013–2014 (12) ühe Korea laeva osalemisest võimalikes rikkumistes, mida täheldati merel toimuvate ümberlaadimiste seiret käsitleva IOTC piirkondliku vaatlejaprogrammi raames.

| (57) | Tuletatakse meelde, et ICCAT saatis Koreale 2010. aastal kindlaksmääramiskirja (13). Kirjas on Korea kindlaks määratud kui riik, kes ei ole suutnud täielikult ja tõhusalt täita statistika edastamise kohustust, mis on sätestatud ICCATi soovituses 05-09. Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Korea ei ole esitanud täies ulatuses vajalikke andmeid ja teavet, näiteks andmeid I ülesande kohta (andmed esitati pärast tähtaja möödumist); II ülesande kohta (saagi ja püügikoormuse andmed esitati pärast tähtaja möödumist ja saagi suuruse andmeid ei esitatud); vastavustabelid esitati pärast tähtaja möödumist; ümberlaadimiste aruandeid ei esitatud; teave suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamisstandardi kohta esitati pärast tähtaja möödumist; aruanne soovituse 08-05 rakendamise kohta esitati pärast tähtaja möödumist; aruanne iga-aastase püügikava rakendamise kohta saadi pärast tähtaja möödumist ja püügivõimsuse haldamise kava esitati pärast tähtaja möödumist. Komitee märkis ära ka Korea järgmise ülepüügi: Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ülepüük vastuolus soovitusega 07-03, Lõuna-Atlandi mõõkkala ülepüük teist aastat järjest vastuolus soovitusega 06-03 ja Põhja-Atlandi mõõkkala ülepüük kolmandat aastat järjest vastuolus soovitusega 08-02. Seoses soovitusega 08-01 ei olnud Koreal kui väikesel püüdjal eraldi püügipiirangut suursilm-tuuni jaoks. Komitee rõhutas aga ka, et ei olnud ette nähtud, et väikese püüdja saak ületab 2 100 tonni. Komitee väljendas muret Korea kasvava suursilm-tuuni püügi suhtes. Samuti tegi komiteele muret, et Korea ei võtnud tulemuslikke meetmeid valge odanina püügi hoidmiseks soovituses 06-09 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

(57)

Tuletatakse meelde, et ICCAT saatis Koreale 2010. aastal kindlaksmääramiskirja (13). Kirjas on Korea kindlaks määratud kui riik, kes ei ole suutnud täielikult ja tõhusalt täita statistika edastamise kohustust, mis on sätestatud ICCATi soovituses 05-09. Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Korea ei ole esitanud täies ulatuses vajalikke andmeid ja teavet, näiteks andmeid I ülesande kohta (andmed esitati pärast tähtaja möödumist); II ülesande kohta (saagi ja püügikoormuse andmed esitati pärast tähtaja möödumist ja saagi suuruse andmeid ei esitatud); vastavustabelid esitati pärast tähtaja möödumist; ümberlaadimiste aruandeid ei esitatud; teave suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamisstandardi kohta esitati pärast tähtaja möödumist; aruanne soovituse 08-05 rakendamise kohta esitati pärast tähtaja möödumist; aruanne iga-aastase püügikava rakendamise kohta saadi pärast tähtaja möödumist ja püügivõimsuse haldamise kava esitati pärast tähtaja möödumist. Komitee märkis ära ka Korea järgmise ülepüügi: Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ülepüük vastuolus soovitusega 07-03, Lõuna-Atlandi mõõkkala ülepüük teist aastat järjest vastuolus soovitusega 06-03 ja Põhja-Atlandi mõõkkala ülepüük kolmandat aastat järjest vastuolus soovitusega 08-02. Seoses soovitusega 08-01 ei olnud Koreal kui väikesel püüdjal eraldi püügipiirangut suursilm-tuuni jaoks. Komitee rõhutas aga ka, et ei olnud ette nähtud, et väikese püüdja saak ületab 2 100 tonni. Komitee väljendas muret Korea kasvava suursilm-tuuni püügi suhtes. Samuti tegi komiteele muret, et Korea ei võtnud tulemuslikke meetmeid valge odanina püügi hoidmiseks soovituses 06-09 sätestatud piirides.

| (58) | Koreale saadeti kindlaksmääramiskiri mitme puuduse kohta majandamismeetmete ja aruandlusnõuete täitmises 2010. aastal (14). Kirjas teatatakse Koreale, et ICCAT otsustas jätta jõusse Korea kindlaksmääramise vastavalt oma soovitusele 06-13, mis käsitleb kaubandusmeetmeid. Peale selle on Korea kindlaks määratud kui riik, kes ei suuda täita kohustusi, mis on sätestatud ICCAT soovitustes statistilise aruandluse kohustuse kohta (05-09), sinise marliini ja valge odanina asurkondade kava tugevdamise kohta (06-09) ja lõunapoolse pikkuim-tuuni püügipiirangute kohta 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal (07-03). Vastavuskomitee tegi kindlaks, et Korea ei esitanud ettenähtud tähtajaks kõiki vajalikke andmeid ja aruandeid. Tuvastati probleeme seoses aruannete esitamata jätmisega, hilinenud esitamisega, ebatäielikkusega ja andmete halva kvaliteediga. Komitee väljendas muret ka seoses sellega, et Korea ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid lõunapoolse pikkuim-tuuni püügi hoidmiseks soovituses 07-03 sätestatud piirides ja tuulehaugi püügi hoidmiseks soovituses 06-09 sätestatud piirides, nagu näitab lõunapoolse pikkuim-tuuni ja valge odanina ülepüük 2008. ja 2009. aastal. Tulenevalt kindlakstehtud puudustest nõudis ICCAT samas kindlaksmääramiskirjas, et Korea vastaks kohe sekretariaadi iga-aastasele ringkirjale ICCATi aruandlusnõuete kohaldamise kohta ja vaataks selleks läbi oma andmete kogumise ja aruannete esitamise korra ning et ta esitaks sekretariaadile lõunapoolse pikkuim-tuuni ja tuulehaugi esialgsed majandamiskavad kaasa arvatud kavandatavad meetmed lossimise hoidmiseks ettenähtud sihttasemel ja andmed ülepüügiga püügipiirkondades tegutsevate kalalaevade võimsuse kohta. |
| --- | --- |

(58)

Koreale saadeti kindlaksmääramiskiri mitme puuduse kohta majandamismeetmete ja aruandlusnõuete täitmises 2010. aastal (14). Kirjas teatatakse Koreale, et ICCAT otsustas jätta jõusse Korea kindlaksmääramise vastavalt oma soovitusele 06-13, mis käsitleb kaubandusmeetmeid. Peale selle on Korea kindlaks määratud kui riik, kes ei suuda täita kohustusi, mis on sätestatud ICCAT soovitustes statistilise aruandluse kohustuse kohta (05-09), sinise marliini ja valge odanina asurkondade kava tugevdamise kohta (06-09) ja lõunapoolse pikkuim-tuuni püügipiirangute kohta 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal (07-03). Vastavuskomitee tegi kindlaks, et Korea ei esitanud ettenähtud tähtajaks kõiki vajalikke andmeid ja aruandeid. Tuvastati probleeme seoses aruannete esitamata jätmisega, hilinenud esitamisega, ebatäielikkusega ja andmete halva kvaliteediga. Komitee väljendas muret ka seoses sellega, et Korea ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid lõunapoolse pikkuim-tuuni püügi hoidmiseks soovituses 07-03 sätestatud piirides ja tuulehaugi püügi hoidmiseks soovituses 06-09 sätestatud piirides, nagu näitab lõunapoolse pikkuim-tuuni ja valge odanina ülepüük 2008. ja 2009. aastal. Tulenevalt kindlakstehtud puudustest nõudis ICCAT samas kindlaksmääramiskirjas, et Korea vastaks kohe sekretariaadi iga-aastasele ringkirjale ICCATi aruandlusnõuete kohaldamise kohta ja vaataks selleks läbi oma andmete kogumise ja aruannete esitamise korra ning et ta esitaks sekretariaadile lõunapoolse pikkuim-tuuni ja tuulehaugi esialgsed majandamiskavad kaasa arvatud kavandatavad meetmed lossimise hoidmiseks ettenähtud sihttasemel ja andmed ülepüügiga püügipiirkondades tegutsevate kalalaevade võimsuse kohta.

| (59) | ICCAT esitas Koreale muret väljendava kirja mitme puuduse kohta nõuete täitmises 2011. aastal (15). Nimelt otsustas vastavuskomitee väljendada muret selle üle, et Korea ei ole täitnud kõiki kohustusi kooskõlas ICCATi soovitusega edendada ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete järgimist lepinguosaliste riikide kodanike, koostööd tegevate mitteliikmesriikide, organisatsioonide või kalapüügiettevõtjate poolt (soovitus 06-14). Komitee väljendas ka muret Korea kodanike tegevuse pärast Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades, mis võib hõlmata keelatud ümberlaadimist Ghana lipu all sõitvatel laevadel. Komitee kutsus Koread üles pöörama tähelepanu Korea kodanike ebaseaduslikule tegevusele selles püügipiirkonnas. Peale selle nõuti, et Korea annaks ICCATile teavet meetmete kohta, mida ta on võtnud selleks, et Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades tegutsevad Korea kodanikud täidaksid nõudeid paremini. |
| --- | --- |

(59)

ICCAT esitas Koreale muret väljendava kirja mitme puuduse kohta nõuete täitmises 2011. aastal (15). Nimelt otsustas vastavuskomitee väljendada muret selle üle, et Korea ei ole täitnud kõiki kohustusi kooskõlas ICCATi soovitusega edendada ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete järgimist lepinguosaliste riikide kodanike, koostööd tegevate mitteliikmesriikide, organisatsioonide või kalapüügiettevõtjate poolt (soovitus 06-14). Komitee väljendas ka muret Korea kodanike tegevuse pärast Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades, mis võib hõlmata keelatud ümberlaadimist Ghana lipu all sõitvatel laevadel. Komitee kutsus Koread üles pöörama tähelepanu Korea kodanike ebaseaduslikule tegevusele selles püügipiirkonnas. Peale selle nõuti, et Korea annaks ICCATile teavet meetmete kohta, mida ta on võtnud selleks, et Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades tegutsevad Korea kodanikud täidaksid nõudeid paremini.

| (60) | ICCAT esitas 2012. aastal Koreale muret väljendava kirja Korea kodanike tegevuse pärast Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades, mis võib hõlmata keelatud ümberlaadimist merel (16). Kirjas palus ICCAT Koreal võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et Korea laevad ja kodanikud ei osaleks selles püügipiirkonnas toimuvas ebaseaduslikus tegevuses. |
| --- | --- |

(60)

ICCAT esitas 2012. aastal Koreale muret väljendava kirja Korea kodanike tegevuse pärast Guinea lahe troopilise tuuni püügipiirkondades, mis võib hõlmata keelatud ümberlaadimist merel (16). Kirjas palus ICCAT Koreal võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et Korea laevad ja kodanikud ei osaleks selles püügipiirkonnas toimuvas ebaseaduslikus tegevuses.

| (61) | Suutmatusega kontrollida avamerel tegutsevaid laevu kooskõlas piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eeskirjadega ning tagada, et tema lipu all sõitvad laevad järgiksid CCAMLRi, ICCATi ja IOTC soovitusi, rikub Korea ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti a, mille kohaselt riigid, kelle laevad püüavad kala avamerel, peavad võtma kontrollimeetmeid tagamaks, et need laevad järgivad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eeskirju. |
| --- | --- |

(61)

Suutmatusega kontrollida avamerel tegutsevaid laevu kooskõlas piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eeskirjadega ning tagada, et tema lipu all sõitvad laevad järgiksid CCAMLRi, ICCATi ja IOTC soovitusi, rikub Korea ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti a, mille kohaselt riigid, kelle laevad püüavad kala avamerel, peavad võtma kontrollimeetmeid tagamaks, et need laevad järgivad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide eeskirju.

| (62) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 57, ei täida Korea ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti b alapunktist ii tulenevaid kohustusi, sest ta lubab oma laevadel püüda kala ICCATi kehtestatud tingimusi rikkudes. Püügivahendite märgistamist käsitlevate majandamisstandardite eiramisega ei täida Korea ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti d nõudeid. Korea ei täida ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punktide e ja g nõudeid andmete registreerimise ja õigeaegse teatamise kohta, sest ta ei esita IOTC-le ja ICCATile teavet aasta-, statistiliste ja vaatlejaaruannete ning kaubandus- ja kaaspüügiandmete kohta. Korea ei järgi ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punktis g sätestatud tingimusi, kuivõrd ta ei täida kohustust esitada IOTC-le laevaseiresüsteemi andmete kokkuvõte ja teha merel toimuva ümberlaadimise seiret. |
| --- | --- |

(62)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 57, ei täida Korea ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti b alapunktist ii tulenevaid kohustusi, sest ta lubab oma laevadel püüda kala ICCATi kehtestatud tingimusi rikkudes. Püügivahendite märgistamist käsitlevate majandamisstandardite eiramisega ei täida Korea ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punkti d nõudeid. Korea ei täida ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punktide e ja g nõudeid andmete registreerimise ja õigeaegse teatamise kohta, sest ta ei esita IOTC-le ja ICCATile teavet aasta-, statistiliste ja vaatlejaaruannete ning kaubandus- ja kaaspüügiandmete kohta. Korea ei järgi ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artikli 18 lõike 3 punktis g sätestatud tingimusi, kuivõrd ta ei täida kohustust esitada IOTC-le laevaseiresüsteemi andmete kokkuvõte ja teha merel toimuva ümberlaadimise seiret.

| (63) | Lisaks tuleb märkida, et Korea ei ole tulemuslikult ajakohastanud ETR-kalapüügi vastast riiklikku tegevuskava, mis on vastuolus ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 25, 26 ja 27 soovitustega. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks tuleb märkida, et Korea ei ole tulemuslikult ajakohastanud ETR-kalapüügi vastast riiklikku tegevuskava, mis on vastuolus ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 25, 26 ja 27 soovitustega.

| (64) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 kindlaks, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(64)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 kindlaks, et Korea ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (65) | Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (17) järgi on Korea väga kõrge inimarengutasemega riik (12. riik 186 riigist). Ühtlasi on Koread nimetatud määruse (EÜ) nr 1905/2006 V lisas nende riikide ja territooriumide kategoorias, mis ei kuulu arengumaade hulka. |
| --- | --- |

(65)

Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (17) järgi on Korea väga kõrge inimarengutasemega riik (12. riik 186 riigist). Ühtlasi on Koread nimetatud määruse (EÜ) nr 1905/2006 V lisas nende riikide ja territooriumide kategoorias, mis ei kuulu arengumaade hulka.

| (66) | Arvestades sellist kohta indeksis, ei saa Koread pidada riigiks, millel on otseselt tema arengutasemest tulenevaid eripiiranguid. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades sellist kohta indeksis, ei saa Koread pidada riigiks, millel on otseselt tema arengutasemest tulenevaid eripiiranguid.

| (67) | Tuleb märkida, et komisjon tunnistas 1. jaanuaril 2010 vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 20 vastuvõetavaks Korea kui lipuriigi teatise. Järelikult Korea kinnitas, nagu on sätestatud ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 1, et riigis on loodud õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise kord, mida tema kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(67)

Tuleb märkida, et komisjon tunnistas 1. jaanuaril 2010 vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 20 vastuvõetavaks Korea kui lipuriigi teatise. Järelikult Korea kinnitas, nagu on sätestatud ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 1, et riigis on loodud õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise kord, mida tema kalalaevad peavad täitma.

| (68) | Komisjon teavitas Koread erinevatest puudustest, mille ta oli kontrollkäikudel ja kohtumistel avastanud. Komisjon püüdis saavutada Korea ametiasutuste koostööd ja edusamme parandusmeetmete võtmisel seoses kindlakstehtud puudustega. Korea ei ole võtnud piisavaid parandusmeetmeid ega saavutanud positiivseid tulemusi kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel. Komisjon analüüsis Korea ookeanitööstuse arendamise seaduse hiljuti läbivaadatud versiooni, mille eesmärk on karistuste sätestamine, kalandusseirekeskuse rajamine, laevaseiresüsteemi seadmete paigaldamine kõikidele kaugpüügilaevadele ja uute koolitusprogrammide loomine meremeestele. See uus riiklik õigusakt ei ole käesoleva otsuse 3. osas selgitatud põhjustel siiski veel kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitega 62, 94, 117 ja 118, ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artiklitega 18, 19 ja 20 ega mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (mille lepinguosaline Korea on) soovitustega. Seoses teiste väljatoodud punktidega tegi komisjon 2013. aasta aprillist juulini Korea ametiasutustega peetud koosolekute põhjal kindlaks, et Korea ei ole koostanud konkreetset ja käegakatsutavat kava nende meetmete rakendamiseks ega suuda endiselt kohaldada riiklikke õigusakte ja kontrollida oma laevu väljapoole oma suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni jäävatel aladel. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon teavitas Koread erinevatest puudustest, mille ta oli kontrollkäikudel ja kohtumistel avastanud. Komisjon püüdis saavutada Korea ametiasutuste koostööd ja edusamme parandusmeetmete võtmisel seoses kindlakstehtud puudustega. Korea ei ole võtnud piisavaid parandusmeetmeid ega saavutanud positiivseid tulemusi kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel. Komisjon analüüsis Korea ookeanitööstuse arendamise seaduse hiljuti läbivaadatud versiooni, mille eesmärk on karistuste sätestamine, kalandusseirekeskuse rajamine, laevaseiresüsteemi seadmete paigaldamine kõikidele kaugpüügilaevadele ja uute koolitusprogrammide loomine meremeestele. See uus riiklik õigusakt ei ole käesoleva otsuse 3. osas selgitatud põhjustel siiski veel kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitega 62, 94, 117 ja 118, ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe artiklitega 18, 19 ja 20 ega mitme piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni (mille lepinguosaline Korea on) soovitustega. Seoses teiste väljatoodud punktidega tegi komisjon 2013. aasta aprillist juulini Korea ametiasutustega peetud koosolekute põhjal kindlaks, et Korea ei ole koostanud konkreetset ja käegakatsutavat kava nende meetmete rakendamiseks ega suuda endiselt kohaldada riiklikke õigusakte ja kontrollida oma laevu väljapoole oma suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni jäävatel aladel.

| (69) | Eespool käesolevas osas kirjeldatud olukord kinnitab, et Korea on kõrgelt arenenud riik, millel on piisavalt vahendeid kindlakstehtud puudustega tegelemiseks ja nende kõrvaldamiseks, kuid Korea ametiasutused ei suuda sellegipoolest võtta kasutusele ja rakendada meetmeid ETR-kalapüügiga võitlemiseks. |
| --- | --- |

(69)

Eespool käesolevas osas kirjeldatud olukord kinnitab, et Korea on kõrgelt arenenud riik, millel on piisavalt vahendeid kindlakstehtud puudustega tegelemiseks ja nende kõrvaldamiseks, kuid Korea ametiasutused ei suuda sellegipoolest võtta kasutusele ja rakendada meetmeid ETR-kalapüügiga võitlemiseks.

| (70) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 kindlaks, et Korea arengutase ei piira tema kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(70)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 kindlaks, et Korea arengutase ei piira tema kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

4.   MENETLUS GHANA VABARIIGI SUHTES

| (71) | Komisjon tunnistas 1. jaanuaril 2010 vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 20 vastuvõetavaks Ghana Vabariigi (Ghana) kui lipuriigi teatise. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon tunnistas 1. jaanuaril 2010 vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 20 vastuvõetavaks Ghana Vabariigi (Ghana) kui lipuriigi teatise.

| (72) | 28.–31. mail 2013 tegi komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö korras Euroopa Kalanduskontrolli Ameti toetusel Ghanasse kontrollkäigu. |
| --- | --- |

(72)

28.–31. mail 2013 tegi komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö korras Euroopa Kalanduskontrolli Ameti toetusel Ghanasse kontrollkäigu.

| (73) | Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Ghanas kehtiva õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Ghana on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks. |
| --- | --- |

(73)

Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Ghanas kehtiva õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Ghana on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks.

| (74) | Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Ghanale 14. juunil 2013. |
| --- | --- |

(74)

Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Ghanale 14. juunil 2013.

| (75) | 16.–18. juulil 2013 tegi komisjon Ghanasse järgmise kontrollkäigu, et hinnata esimese kontrollkäigu ajal võetud meetmeid. 17. juulil 2013 esitas komisjon Ghanale kirjalikud märkused riigis kindlakstehtud olukorra kohta. 23. juulil toimus Ghana ametiasutuste ja komisjoni vahel videokonverents. Komisjon esitas Ghanale selle kohta koosolekuprotokolli 1. augustil 2013. |
| --- | --- |

(75)

16.–18. juulil 2013 tegi komisjon Ghanasse järgmise kontrollkäigu, et hinnata esimese kontrollkäigu ajal võetud meetmeid. 17. juulil 2013 esitas komisjon Ghanale kirjalikud märkused riigis kindlakstehtud olukorra kohta. 23. juulil toimus Ghana ametiasutuste ja komisjoni vahel videokonverents. Komisjon esitas Ghanale selle kohta koosolekuprotokolli 1. augustil 2013.

| (76) | Ghanalt saadi seejärel teavet 23. septembril 2013. |
| --- | --- |

(76)

Ghanalt saadi seejärel teavet 23. septembril 2013.

| (77) | Ghana on lepinguosaline ICCATis, rahvusvahelises vaalanduskomisjonis (IWC), Aafrika siseveekalanduse ja vesiviljeluse komisjonis (CIFAA), Guinea lahe lääneosa kalanduskomisjonis (FCWC) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitees (CECAF); kaks viimast on mõlemad allpiirkondlikud kalandusalased nõuandeorganid. |
| --- | --- |

(77)

Ghana on lepinguosaline ICCATis, rahvusvahelises vaalanduskomisjonis (IWC), Aafrika siseveekalanduse ja vesiviljeluse komisjonis (CIFAA), Guinea lahe lääneosa kalanduskomisjonis (FCWC) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitees (CECAF); kaks viimast on mõlemad allpiirkondlikud kalandusalased nõuandeorganid.

| (78) | Ghana on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. Ta on allkirjastanud 2009. aasta FAO lepingu, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (FAO sadamariigi meetmete leping). |
| --- | --- |

(78)

Ghana on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. Ta on allkirjastanud 2009. aasta FAO lepingu, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (FAO sadamariigi meetmete leping).

| (79) | Komisjon kogus ja analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Ghana täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi (18) rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 76 nimetatud rahvusvahelistes kokkulepetes ja mille on kehtestanud põhjendustes 76 ja 79 nimetatud piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon kogus ja analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Ghana täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi (18) rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 76 nimetatud rahvusvahelistes kokkulepetes ja mille on kehtestanud põhjendustes 76 ja 79 nimetatud piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid.

| (80) | Komisjon kasutas ICCATi, Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC), Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni (SEAFO) ja Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) poolt avaldatud vastavusaruannetest ja ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjadest saadud teavet ja avalikult kättesaadavat teavet Ameerika Ühendriikide majandusministeeriumi riikliku merekalandusteenistuse aruandest (19). Samuti kasutas komisjon 2013. aastal Ghanasse tehtud kontrollkäikude tulemusi. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon kasutas ICCATi, Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC), Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni (SEAFO) ja Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) poolt avaldatud vastavusaruannetest ja ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjadest saadud teavet ja avalikult kättesaadavat teavet Ameerika Ühendriikide majandusministeeriumi riikliku merekalandusteenistuse aruandest (19). Samuti kasutas komisjon 2013. aastal Ghanasse tehtud kontrollkäikude tulemusi.

5.   GHANA VÕIMALIK KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (81) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Ghana kohustusi lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Ghana kohustusi lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

5.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning ETR-kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktid a ja b)

| (82) | Komisjon tegi piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe ning 2013. aasta mais ja juulis Ghanasse tehtud kontrollkäikudel kogutud teabe alusel kindlaks, et piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide NAFO, SEAFO ja NEAFC nimekirjas olev ETR-kalapüügiga tegelev kalalaev Yucatan Basin on nimetatud ümber Trinityks ja on praegu registreeritud Ghana lipu all (20). |
| --- | --- |

(82)

Komisjon tegi piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt ETR-kalapüügiga tegelevate laevade kohta koostatud nimekirjadest saadud teabe ning 2013. aasta mais ja juulis Ghanasse tehtud kontrollkäikudel kogutud teabe alusel kindlaks, et piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide NAFO, SEAFO ja NEAFC nimekirjas olev ETR-kalapüügiga tegelev kalalaev Yucatan Basin on nimetatud ümber Trinityks ja on praegu registreeritud Ghana lipu all (20).

| (83) | Tuletatakse meelde, et vastavalt lipuriigi kohustusi käsitleva ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõigetele 1 ja 2 kohaldab iga lipuriik tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli iga oma lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. Samas artiklis sätestatakse ka kohustus pidada riigi lipu all sõitvate laevade registrit. Komisjon leiab kõnealust juhtumit ja kehtivaid menetluseeskirju arvestades, et Ghana ei suuda ära hoida ETR-kalapüügiga tegelevate laevade registreerimist oma lipu alla, mis näitab, et Ghana ei suuda täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(83)

Tuletatakse meelde, et vastavalt lipuriigi kohustusi käsitleva ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõigetele 1 ja 2 kohaldab iga lipuriik tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli iga oma lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. Samas artiklis sätestatakse ka kohustus pidada riigi lipu all sõitvate laevade registrit. Komisjon leiab kõnealust juhtumit ja kehtivaid menetluseeskirju arvestades, et Ghana ei suuda ära hoida ETR-kalapüügiga tegelevate laevade registreerimist oma lipu alla, mis näitab, et Ghana ei suuda täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (84) | Lisaks on komisjon ELi liikmesriikides ETR-kalapüügi määruse rakendamise raames kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et Ghana lipu all sõitvad laevad on korduvalt rikkunud ICCATi kaitse- ja majandamismeetmeid, mistõttu EL tegi 23. aprillil 2013 ICCATi sekretariaadile Ghana kohta ametliku teadaande. EL esitas ICCATi sekretariaadile kogu teabe, mis neid fakte kinnitab. Rikkumised olid seotud Ghana lipu all sõitvate tuuniseinerite korduvate ümberlaadimistega merel ICCATi alal, millega rikuti ICCATi eeskirjadega kehtestatud merel ümberlaadimise keeldu (ICCATi soovitus 12-06). Samuti toodi ICCATi sekretariaadile esitatud ametlikus teates välja, et Ghana arvatavasti rikub ICCATi soovitust 03-14, mis käsitleb miinimumstandardeid laevaseiresüsteemi kehtestamiseks ICCATi konventsiooni alal. Pärast selle teabe saamist teavitas ICCATi sekretariaat 30. aprillil 2013 Ghana ametiasutusi nendest võimalikest ICCATi eeskirjade rikkumistest ja palus Ghanal esitada nende asjaolude uurimise tulemused enne 18. oktoobrit 2013. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks on komisjon ELi liikmesriikides ETR-kalapüügi määruse rakendamise raames kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et Ghana lipu all sõitvad laevad on korduvalt rikkunud ICCATi kaitse- ja majandamismeetmeid, mistõttu EL tegi 23. aprillil 2013 ICCATi sekretariaadile Ghana kohta ametliku teadaande. EL esitas ICCATi sekretariaadile kogu teabe, mis neid fakte kinnitab. Rikkumised olid seotud Ghana lipu all sõitvate tuuniseinerite korduvate ümberlaadimistega merel ICCATi alal, millega rikuti ICCATi eeskirjadega kehtestatud merel ümberlaadimise keeldu (ICCATi soovitus 12-06). Samuti toodi ICCATi sekretariaadile esitatud ametlikus teates välja, et Ghana arvatavasti rikub ICCATi soovitust 03-14, mis käsitleb miinimumstandardeid laevaseiresüsteemi kehtestamiseks ICCATi konventsiooni alal. Pärast selle teabe saamist teavitas ICCATi sekretariaat 30. aprillil 2013 Ghana ametiasutusi nendest võimalikest ICCATi eeskirjade rikkumistest ja palus Ghanal esitada nende asjaolude uurimise tulemused enne 18. oktoobrit 2013.

| (85) | Mitu Ghana lipu all sõitvat seinerit laadis ajavahemikus 2009–2012 korduvalt ICCATi alal kala ebaseaduslikult merel ümber kahele transpordilaevale, mis olid samuti registreeritud Ghana lipu all. ICCATi soovituse 06-11 (21) kohaselt ei tohi seinerid ICCATi alal tuuni merel ümber laadida. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealust ICCATi soovitust eiravad ümberlaadimised merel leidsid korduvalt aset, ja täheldas, et Ghana ametiasutused kinnitasid need nõuetevastased tegevused ELi eksporditud kalandustoodete kohta väljastatud püügisertifikaatidel. |
| --- | --- |

(85)

Mitu Ghana lipu all sõitvat seinerit laadis ajavahemikus 2009–2012 korduvalt ICCATi alal kala ebaseaduslikult merel ümber kahele transpordilaevale, mis olid samuti registreeritud Ghana lipu all. ICCATi soovituse 06-11 (21) kohaselt ei tohi seinerid ICCATi alal tuuni merel ümber laadida. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealust ICCATi soovitust eiravad ümberlaadimised merel leidsid korduvalt aset, ja täheldas, et Ghana ametiasutused kinnitasid need nõuetevastased tegevused ELi eksporditud kalandustoodete kohta väljastatud püügisertifikaatidel.

| (86) | Samal ajal on komisjon kogunud tõendusmaterjali, mille kohaselt ei ole Ghana enne 1. oktoobrit 2012 kordagi kohustanud ICCATi alal tegutsevaid Ghana tuunipüügilaevu geograafilisi asukohaandmeid esitama, rikkudes sellega ICCATi soovituse 03-14 punkte 3, 4 ja 5. |
| --- | --- |

(86)

Samal ajal on komisjon kogunud tõendusmaterjali, mille kohaselt ei ole Ghana enne 1. oktoobrit 2012 kordagi kohustanud ICCATi alal tegutsevaid Ghana tuunipüügilaevu geograafilisi asukohaandmeid esitama, rikkudes sellega ICCATi soovituse 03-14 punkte 3, 4 ja 5.

| (87) | Samuti on komisjon ELi liikmesriikides ETR-kalapüügi määruse rakendamise raames kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et Ghana lipu all sõitvad laevad panid korduvalt toime ETR-kalapüügiga seotud rikkumisi, tegutsedes ilma püügiloata naaberriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (nt Togo, Benini, Elevandiluuranniku ja Nigeeria majandusvööndis). Komisjon täheldas, et liikmesriigid avastasid rikkumised Ghana ametiasutuste kinnitatud püügisertifikaatidel märgitud teavet kontrollides. |
| --- | --- |

(87)

Samuti on komisjon ELi liikmesriikides ETR-kalapüügi määruse rakendamise raames kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et Ghana lipu all sõitvad laevad panid korduvalt toime ETR-kalapüügiga seotud rikkumisi, tegutsedes ilma püügiloata naaberriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (nt Togo, Benini, Elevandiluuranniku ja Nigeeria majandusvööndis). Komisjon täheldas, et liikmesriigid avastasid rikkumised Ghana ametiasutuste kinnitatud püügisertifikaatidel märgitud teavet kontrollides.

| (88) | Komisjon täheldas ka, et Ghana ei ole rannikuäärse riigina võtnud asjakohaseid meetmeid tema mereakvatooriumis tegutsevate või tema sadamaid kasutavate kalalaevade korduva ETR-kalapüügiga seotud tegevuse suhtes. Nimetatud tegevus on nõuetekohaselt dokumenteeritud kolme viimase aasta seire-, kontrolli- ja järelevalvearuandes, mille Ghana ametiasutused edastasid komisjonile 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigu ajal. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon täheldas ka, et Ghana ei ole rannikuäärse riigina võtnud asjakohaseid meetmeid tema mereakvatooriumis tegutsevate või tema sadamaid kasutavate kalalaevade korduva ETR-kalapüügiga seotud tegevuse suhtes. Nimetatud tegevus on nõuetekohaselt dokumenteeritud kolme viimase aasta seire-, kontrolli- ja järelevalvearuandes, mille Ghana ametiasutused edastasid komisjonile 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigu ajal.

| (89) | Vastavalt artikli 31 lõike 4 punktile b uuris komisjon ka meetmeid, mida Ghana on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule. |
| --- | --- |

(89)

Vastavalt artikli 31 lõike 4 punktile b uuris komisjon ka meetmeid, mida Ghana on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule.

| (90) | Sellega seoses täheldas komisjon, et Ghana ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete korduva pääsu suhtes oma turule ja tööstusse. Komisjon on ELi liikmesriikides ETR-kalapüügi määruse rakendamise raames kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et Ghana ja teiste riikide laevad on ICCATi alal või naaberriikide majandusvööndis ebaseaduslikult püüdnud või ümber laadinud kalandustooteid (peamiselt tuuniliike), mida on lossitud Ghanas Tema sadamas, mille Ghana püügiettevõtjad on seejärel müünud Ghana ettevõtjatele ja mida on töödeldud Ghana tehastes, ilma et pädevad Ghana ametiasutused oleksid neid avastanud või takistanud nende sisenemist Ghana tarneahelasse. |
| --- | --- |

(90)

Sellega seoses täheldas komisjon, et Ghana ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete korduva pääsu suhtes oma turule ja tööstusse. Komisjon on ELi liikmesriikides ETR-kalapüügi määruse rakendamise raames kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et Ghana ja teiste riikide laevad on ICCATi alal või naaberriikide majandusvööndis ebaseaduslikult püüdnud või ümber laadinud kalandustooteid (peamiselt tuuniliike), mida on lossitud Ghanas Tema sadamas, mille Ghana püügiettevõtjad on seejärel müünud Ghana ettevõtjatele ja mida on töödeldud Ghana tehastes, ilma et pädevad Ghana ametiasutused oleksid neid avastanud või takistanud nende sisenemist Ghana tarneahelasse.

| (91) | Otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda arvestades leiab komisjon, et Ghana laevade ja Ghana mereakvatooriumis tegutsevate laevade korduv ETR-kalapüük on tõendatud. |
| --- | --- |

(91)

Otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda arvestades leiab komisjon, et Ghana laevade ja Ghana mereakvatooriumis tegutsevate laevade korduv ETR-kalapüük on tõendatud.

| (92) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 4 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada tõendatud ja korduvat ETR-kalapüüki, millega on tegelenud varem tema lipu all sõitnud laevad, ning et ta ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevat tururiigi kohustust takistada ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu oma turule. |
| --- | --- |

(92)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 4 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, mis on seotud ETR-kalapüügiga tegelevate laevadega ning tema lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike elluviidava või toetatava ETR-kalapüügiga, et ta ei ole võtnud piisavalt meetmeid, et takistada tõendatud ja korduvat ETR-kalapüüki, millega on tegelenud varem tema lipu all sõitnud laevad, ning et ta ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevat tururiigi kohustust takistada ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu oma turule.

5.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (93) | Küsimuses, kas Ghana teeb tõhusat koostööd komisjoni ja ELi liikmesriikidega ETR-kalapüügi ja sellega seotud tegevuse uurimisel, osutab komisjoni kogutud tõendusmaterjal, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi. |
| --- | --- |

(93)

Küsimuses, kas Ghana teeb tõhusat koostööd komisjoni ja ELi liikmesriikidega ETR-kalapüügi ja sellega seotud tegevuse uurimisel, osutab komisjoni kogutud tõendusmaterjal, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi.

| (94) | Täpsemalt analüüsis komisjon, kuidas Ghana on teinud koostööd ETR-kalapüügi määrusega ette nähtud menetluste raames, kas Ghana on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid põhjendustes 83–85 osutatud tuvastatud ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ja kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära ETR-kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(94)

Täpsemalt analüüsis komisjon, kuidas Ghana on teinud koostööd ETR-kalapüügi määrusega ette nähtud menetluste raames, kas Ghana on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid põhjendustes 83–85 osutatud tuvastatud ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ja kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära ETR-kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (95) | Nii Ghana koostöö- kui jõustamiskohustusega seoses meenutatakse, et mitu tema lipu all sõitvat tuunipüügilaeva on tegutsenud ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete vastaselt või naaberriikide (eelkõige Togo, Benini, Elevandiluuranniku ja Nigeeria) õigus- ja haldusnorme rikkudes. Komisjon on kogunud nende juhtumite kohta tõendeid, mis näitavad, et Ghana ei ole korduvalt andnud vastust või kohaseid vastuseid Euroopa Liidu liikmesriikide poolt ETR-kalapüügi määruse alusel esitatud abitaotlustele. Komisjon leiab, et rannikuäärsete naaberriikide majandusvööndis kala püüdvate Ghana laevade loata püügitegevus rikub ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõiget 4, sest see tegevus ei ole vastanud kõnealuste rannikuäärsete riikide õigus- ja haldusaktides sätestatud tingimustele. Lisaks tegi komisjon 2013. aasta mai kontrollkäigu ajal kindlaks, et Ghana ei teatanud avastatud rikkumistest rannikuäärsetele naaberriikidele, keda selline pika rändega liikide loata püük nende vetes otseselt puudutab, ning eiras sellega ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 64 tulenevaid koostöökohustusi. |
| --- | --- |

(95)

Nii Ghana koostöö- kui jõustamiskohustusega seoses meenutatakse, et mitu tema lipu all sõitvat tuunipüügilaeva on tegutsenud ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete vastaselt või naaberriikide (eelkõige Togo, Benini, Elevandiluuranniku ja Nigeeria) õigus- ja haldusnorme rikkudes. Komisjon on kogunud nende juhtumite kohta tõendeid, mis näitavad, et Ghana ei ole korduvalt andnud vastust või kohaseid vastuseid Euroopa Liidu liikmesriikide poolt ETR-kalapüügi määruse alusel esitatud abitaotlustele. Komisjon leiab, et rannikuäärsete naaberriikide majandusvööndis kala püüdvate Ghana laevade loata püügitegevus rikub ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõiget 4, sest see tegevus ei ole vastanud kõnealuste rannikuäärsete riikide õigus- ja haldusaktides sätestatud tingimustele. Lisaks tegi komisjon 2013. aasta mai kontrollkäigu ajal kindlaks, et Ghana ei teatanud avastatud rikkumistest rannikuäärsetele naaberriikidele, keda selline pika rändega liikide loata püük nende vetes otseselt puudutab, ning eiras sellega ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 64 tulenevaid koostöökohustusi.

| (96) | Seda olukorda arvestades nentis komisjon, et Ghana ei kontrollinud tulemuslikult kõnealust püügitegevust ega suutnud avastada oma laevade poolt toime pandud rahvusvaheliste ja riiklike eeskirjade korduvat rikkumist. Komisjon tegi kindlaks, et Ghanal puudub teave selle kohta, kus ja millise teise riigi vetes tema kalalaevad tegutsevad. Need tõendid näitavad veel kord Ghana suutmatust lipuriigina oma kalalaevastiku püügitegevust seirata ja kontrollida ning kohaldada jurisdiktsiooni iga oma lipu all sõitva laeva suhtes, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. |
| --- | --- |

(96)

Seda olukorda arvestades nentis komisjon, et Ghana ei kontrollinud tulemuslikult kõnealust püügitegevust ega suutnud avastada oma laevade poolt toime pandud rahvusvaheliste ja riiklike eeskirjade korduvat rikkumist. Komisjon tegi kindlaks, et Ghanal puudub teave selle kohta, kus ja millise teise riigi vetes tema kalalaevad tegutsevad. Need tõendid näitavad veel kord Ghana suutmatust lipuriigina oma kalalaevastiku püügitegevust seirata ja kontrollida ning kohaldada jurisdiktsiooni iga oma lipu all sõitva laeva suhtes, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94.

| (97) | Samuti on ette nähtud, et laevade puhul, mille kohta on teatatud, et nad on tegelenud piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmeid kahjustavate tegevustega, kasutavad ICCATi lepinguosalised piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni menetluskorda selliste laevade takistamiseks, kuni lipuriik asjakohased meetmed võtab. |
| --- | --- |

(97)

Samuti on ette nähtud, et laevade puhul, mille kohta on teatatud, et nad on tegelenud piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmeid kahjustavate tegevustega, kasutavad ICCATi lepinguosalised piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni menetluskorda selliste laevade takistamiseks, kuni lipuriik asjakohased meetmed võtab.

| (98) | Ka Ghana tulemused kalalaevade registreerimisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 34 ja 44 soovitustega, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning milles kutsutakse lipuriike üles võtma meetmeid selleks, et ükski laev ei saaks kala püüda riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluval alal, kui talle pole selleks vastavalt riiklikele õigusaktidele luba antud. |
| --- | --- |

(98)

Ka Ghana tulemused kalalaevade registreerimisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 34 ja 44 soovitustega, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama, et nende lipu all sõita võivad kalalaevad ei tegele ETR-kalapüügiga ega toeta seda, ning milles kutsutakse lipuriike üles võtma meetmeid selleks, et ükski laev ei saaks kala püüda riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluval alal, kui talle pole selleks vastavalt riiklikele õigusaktidele luba antud.

| (99) | Täpsemalt kogus komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul tõendusmaterjali, mille kohaselt puudus Ghanal enne 2013. aasta aprilli menetluskord sellise teabe kontrollimiseks, mida Ghana ettevõtjad andsid Ghana poolt kinnitatud püügisertifikaatidega hõlmatud püügitegevuste kohta. Selle tõendusmaterjali ja liikmesriikide pädevatelt ametiasutustelt saadud kinnitava teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Ghana ei suuda oma kalalaevastiku püügitegevust tõhusalt kontrollida ja et tal on suuri raskusi oma kalalaevade püütud kalandustoodete usaldusväärse sertifitseerimisega. 2013. aasta mai kontrollkäigul täheldas komisjon, et alates 2013. aasta aprillist on võetud parandusmeetmeid püügisertifitseerimissüsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks. Sellele vaatamata leiab komisjon, et kuna Ghana kalalaevade püügitegevuse üle puudub tegelik kontroll ja seire, ei ole 2013. aasta aprillis kehtestatud uus menetluskord olnud avastatud jõustamisprobleemide kõrvaldamiseks veel piisav. |
| --- | --- |

(99)

Täpsemalt kogus komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul tõendusmaterjali, mille kohaselt puudus Ghanal enne 2013. aasta aprilli menetluskord sellise teabe kontrollimiseks, mida Ghana ettevõtjad andsid Ghana poolt kinnitatud püügisertifikaatidega hõlmatud püügitegevuste kohta. Selle tõendusmaterjali ja liikmesriikide pädevatelt ametiasutustelt saadud kinnitava teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Ghana ei suuda oma kalalaevastiku püügitegevust tõhusalt kontrollida ja et tal on suuri raskusi oma kalalaevade püütud kalandustoodete usaldusväärse sertifitseerimisega. 2013. aasta mai kontrollkäigul täheldas komisjon, et alates 2013. aasta aprillist on võetud parandusmeetmeid püügisertifitseerimissüsteemi usaldusväärsuse suurendamiseks. Sellele vaatamata leiab komisjon, et kuna Ghana kalalaevade püügitegevuse üle puudub tegelik kontroll ja seire, ei ole 2013. aasta aprillis kehtestatud uus menetluskord olnud avastatud jõustamisprobleemide kõrvaldamiseks veel piisav.

| (100) | Ghana püügisertifikaatidega hõlmatud kalandustoodete kontrollimisel ja inspekteerimisel liikmesriikide poolt avastati, et Ghana tuunipüügilaevad olid tegelenud korduvalt ETR-kalapüügiga, mis näitas, et Ghana kinnitab püügisertifikaate ilma, et oleks ettevõtjate esitatud teavet reaalselt kontrollinud. Seetõttu saatis mitu Euroopa Liidu liikmesriiki ELi piirilt tagasi mitu Ghana laevade poolt ebaseaduslikel asjaoludel püütud kalandustoodete partiid. |
| --- | --- |

(100)

Ghana püügisertifikaatidega hõlmatud kalandustoodete kontrollimisel ja inspekteerimisel liikmesriikide poolt avastati, et Ghana tuunipüügilaevad olid tegelenud korduvalt ETR-kalapüügiga, mis näitas, et Ghana kinnitab püügisertifikaate ilma, et oleks ettevõtjate esitatud teavet reaalselt kontrollinud. Seetõttu saatis mitu Euroopa Liidu liikmesriiki ELi piirilt tagasi mitu Ghana laevade poolt ebaseaduslikel asjaoludel püütud kalandustoodete partiid.

| (101) | Lisaks kogus komisjon tõendusmaterjali, mis kinnitab, et Ghana ei suuda teha Euroopa Liiduga koostööd, et anda tagasisidet oletatava ETR-kalapüügi kohta, millega tema laevad on ICCATi alal tegelenud. Komisjon tegi kindlaks, et Ghanal ei ole võimalik anda ELi liikmesriikidele ICCATi alal tegutsevate Ghana kalalaevade geograafilisi asukohaandmeid 2012. aasta 1. oktoobri eelse perioodi kohta, mis on vastuolus ICCATi soovitusega 03-14 (22). Komisjon täheldas, et sel perioodil ei paigaldanud Ghana ICCATi alal tegutsevatele tuunipüügilaevadele laevaseiresüsteemi seadmeid ega kehtestanud oma kalalaevadele mingeid teabe esitamise kohustusi, mis on vastuolus ICCATi soovituse 03-14 punktidega 3, 4 ja 5. See olukord seletab, miks Ghana ei saanud ELi liikmesriikide avastatud oletatavat ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust nõuetekohaselt uurida, selle kohta tagasisidet anda ega selle suhtes järelmeetmeid võtta. |
| --- | --- |

(101)

Lisaks kogus komisjon tõendusmaterjali, mis kinnitab, et Ghana ei suuda teha Euroopa Liiduga koostööd, et anda tagasisidet oletatava ETR-kalapüügi kohta, millega tema laevad on ICCATi alal tegelenud. Komisjon tegi kindlaks, et Ghanal ei ole võimalik anda ELi liikmesriikidele ICCATi alal tegutsevate Ghana kalalaevade geograafilisi asukohaandmeid 2012. aasta 1. oktoobri eelse perioodi kohta, mis on vastuolus ICCATi soovitusega 03-14 (22). Komisjon täheldas, et sel perioodil ei paigaldanud Ghana ICCATi alal tegutsevatele tuunipüügilaevadele laevaseiresüsteemi seadmeid ega kehtestanud oma kalalaevadele mingeid teabe esitamise kohustusi, mis on vastuolus ICCATi soovituse 03-14 punktidega 3, 4 ja 5. See olukord seletab, miks Ghana ei saanud ELi liikmesriikide avastatud oletatavat ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust nõuetekohaselt uurida, selle kohta tagasisidet anda ega selle suhtes järelmeetmeid võtta.

| (102) | Eespool põhjendustes 92–100 kirjeldatud faktid osutavad, et Ghana ei suutnud lipuriigina täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. |
| --- | --- |

(102)

Eespool põhjendustes 92–100 kirjeldatud faktid osutavad, et Ghana ei suutnud lipuriigina täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes.

| (103) | Ghana tulemused teiste riikidega koostöö tegemisel ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 28 soovitustega, mille kohaselt riigid peaksid ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel oma tegevust kooskõlastama ja otsest koostööd tegema, eelkõige arendades välja koostöömehhanismid, mis võimaldavad muuhulgas ETR-kalapüügile kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

(103)

Ghana tulemused teiste riikidega koostöö tegemisel ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 28 soovitustega, mille kohaselt riigid peaksid ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel oma tegevust kooskõlastama ja otsest koostööd tegema, eelkõige arendades välja koostöömehhanismid, mis võimaldavad muuhulgas ETR-kalapüügile kiiresti reageerida.

| (104) | Ghana tulemused seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ei ole samuti kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitustega, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve. Komisjon nentis, et kirjeldatud olukord ei ole võimaldanud Ghanal ELi liikmesriikidega tõhusat koostööd teha. Ghanal ei olnud võimalik ei nende taotlustele vastata ega uurida avastatud oletatavat ETR-kalapüüki, selle kohta tagasisidet anda ega selle suhtes järelmeetmeid võtta. |
| --- | --- |

(104)

Ghana tulemused seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ei ole samuti kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitustega, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve. Komisjon nentis, et kirjeldatud olukord ei ole võimaldanud Ghanal ELi liikmesriikidega tõhusat koostööd teha. Ghanal ei olnud võimalik ei nende taotlustele vastata ega uurida avastatud oletatavat ETR-kalapüüki, selle kohta tagasisidet anda ega selle suhtes järelmeetmeid võtta.

| (105) | Komisjon täheldas, et lisaks suutmatusele oletatavat ETR-kalapüüki uurida, selle kohta tagasisidet anda ja selle suhtes järelmeetmeid võtta ei kohaldanud Ghana ka tulemuslikke täitemeetmeid ega karistusi põhjendustes 83–85 kirjeldatud rikkumistega seotud laevade ja ettevõtjate suhtes. Komisjon täheldas 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, et Ghana on loonud ministeeriumidevahelise komisjoni eespool nimetatud väidetavate rikkumiste uurimiseks ja nende suhtes täitemeetmete võtmiseks, kuid seni ei ole selgeid edusamme täheldatud. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon täheldas, et lisaks suutmatusele oletatavat ETR-kalapüüki uurida, selle kohta tagasisidet anda ja selle suhtes järelmeetmeid võtta ei kohaldanud Ghana ka tulemuslikke täitemeetmeid ega karistusi põhjendustes 83–85 kirjeldatud rikkumistega seotud laevade ja ettevõtjate suhtes. Komisjon täheldas 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, et Ghana on loonud ministeeriumidevahelise komisjoni eespool nimetatud väidetavate rikkumiste uurimiseks ja nende suhtes täitemeetmete võtmiseks, kuid seni ei ole selgeid edusamme täheldatud.

| (106) | Ghana kalandusalaste eeskirjade ning kolme viimase aasta kohta edastatud seire-, kontrolli- ja järelevalvearuannete põhjal täheldas komisjon, et Ghanal on olemas õigusraamistik, millega nähakse ette hoiatav karistussüsteem, kuid kuni päris viimase ajani ei ole karistusi peaaegu üldse kohaldatud ning täite- ja kohtumenetlused ei anna tulemusi. |
| --- | --- |

(106)

Ghana kalandusalaste eeskirjade ning kolme viimase aasta kohta edastatud seire-, kontrolli- ja järelevalvearuannete põhjal täheldas komisjon, et Ghanal on olemas õigusraamistik, millega nähakse ette hoiatav karistussüsteem, kuid kuni päris viimase ajani ei ole karistusi peaaegu üldse kohaldatud ning täite- ja kohtumenetlused ei anna tulemusi.

| (107) | Peale selle tegi komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Ghana kalanduse ja vesiviljeluse arendamise ministeeriumil puudub õigusteenistus, mis tegeleks ETR-kalapüügi eest vastutavate isikute või ettevõtjate kohtusse andmisega. Komisjon tegi kindlaks, et Ghana 2002. aasta kalandusseaduse artiklitega 115 ja 116 kehtestatud õigusliku menetluskorra kohaselt kuulub kalandusalaste õigus- ja haldusnormide rikkumistega tegelemine kohtute pädevusse, välja arvatud juhtudel, kus rikkujatele võib prokuröri nõusolekul kohaldada halduskaristusi. Komisjon täheldas ka tõsiseid rakendusprobleeme Ghana täite- ja karistusmenetluste valdkonnas (nt liiga pikk menetlusaeg, kesised tulemused rikkumiste avastamisel ja karistuste kohaldamisel). Seetõttu leiab komisjon, et olemasolev täite- ja kohtumenetluse kord ei võimalda Ghana pädevatel ametiasutustel tõhusaid täitemeetmeid võtta, eelkõige kohaldada tulemuslikult piisavalt rangeid karistusi, mis võtaksid rikkujalt ära ETR-kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(107)

Peale selle tegi komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul kindlaks, et Ghana kalanduse ja vesiviljeluse arendamise ministeeriumil puudub õigusteenistus, mis tegeleks ETR-kalapüügi eest vastutavate isikute või ettevõtjate kohtusse andmisega. Komisjon tegi kindlaks, et Ghana 2002. aasta kalandusseaduse artiklitega 115 ja 116 kehtestatud õigusliku menetluskorra kohaselt kuulub kalandusalaste õigus- ja haldusnormide rikkumistega tegelemine kohtute pädevusse, välja arvatud juhtudel, kus rikkujatele võib prokuröri nõusolekul kohaldada halduskaristusi. Komisjon täheldas ka tõsiseid rakendusprobleeme Ghana täite- ja karistusmenetluste valdkonnas (nt liiga pikk menetlusaeg, kesised tulemused rikkumiste avastamisel ja karistuste kohaldamisel). Seetõttu leiab komisjon, et olemasolev täite- ja kohtumenetluse kord ei võimalda Ghana pädevatel ametiasutustel tõhusaid täitemeetmeid võtta, eelkõige kohaldada tulemuslikult piisavalt rangeid karistusi, mis võtaksid rikkujalt ära ETR-kalapüügist saadud kasu.

| (108) | Eespool põhjendustes 103–106 kirjeldatud faktid tõendavad Ghana suutmatust kohaldada lipuriigina täielikku jurisdiktsiooni oma kalalaevade suhtes ja näitavad, et Ghana ei ole täitnud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. |
| --- | --- |

(108)

Eespool põhjendustes 103–106 kirjeldatud faktid tõendavad Ghana suutmatust kohaldada lipuriigina täielikku jurisdiktsiooni oma kalalaevade suhtes ja näitavad, et Ghana ei ole täitnud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punkti b tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes.

| (109) | Komisjoni kontrollkäikudel saadud teabe põhjal võib lisaks järeldada, et Ghanal puudub ajakohastatud register. Ghana ametiasutuste teatel on riigi registris 327 Ghana lipu alla registreeritud kalalaeva. See arv ei ole aga kooskõlas komisjoni kontrollkäigul saadud andmetega, mille kohaselt kehtiva püügilitsentsiga Ghana laevu on 117. Arvestades vastuolu Ghana lipu alla registreeritud laevade ja tema püügilitsentsiga laevade arvu vahel, tunnistas Ghana mereamet 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigu ajal vajadust Ghana kalalaevade registrit kontrollida ja ajakohastada. Seda olukorda arvestades leidis komisjon, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 seisukohalt, mille kohaselt on iga lipuriik kohustatud pidama usaldusväärset registrit oma lipu all sõitvate laevade kohta. |
| --- | --- |

(109)

Komisjoni kontrollkäikudel saadud teabe põhjal võib lisaks järeldada, et Ghanal puudub ajakohastatud register. Ghana ametiasutuste teatel on riigi registris 327 Ghana lipu alla registreeritud kalalaeva. See arv ei ole aga kooskõlas komisjoni kontrollkäigul saadud andmetega, mille kohaselt kehtiva püügilitsentsiga Ghana laevu on 117. Arvestades vastuolu Ghana lipu alla registreeritud laevade ja tema püügilitsentsiga laevade arvu vahel, tunnistas Ghana mereamet 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigu ajal vajadust Ghana kalalaevade registrit kontrollida ja ajakohastada. Seda olukorda arvestades leidis komisjon, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipuriigikohustusi, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 seisukohalt, mille kohaselt on iga lipuriik kohustatud pidama usaldusväärset registrit oma lipu all sõitvate laevade kohta.

| (110) | Ghana tulemused kalalaevade registreerimisel ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 36 ja 38 soovitustega, mille kohaselt peaksid lipuriigid vältima varem nõudeid rikkunud laevade registreerimist oma lipu alla ja hoidma ära laevade ümberregistreerimise teise riigi lipu alla eesmärgiga eirata riiklikke, piirkondlikke või ülemaailmseid kaitse- ja majandamismeetmeid või -sätteid. |
| --- | --- |

(110)

Ghana tulemused kalalaevade registreerimisel ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 36 ja 38 soovitustega, mille kohaselt peaksid lipuriigid vältima varem nõudeid rikkunud laevade registreerimist oma lipu alla ja hoidma ära laevade ümberregistreerimise teise riigi lipu alla eesmärgiga eirata riiklikke, piirkondlikke või ülemaailmseid kaitse- ja majandamismeetmeid või -sätteid.

| (111) | Ghana tulemused tõhusate täitemeetmete valdkonnas ei ole samuti kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 21 soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. Samuti ei ole Ghana rakendanud ETR-kalapüügi vastast riiklikku tegevuskava, eirates sellega ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 25, 26 ja 27 soovitusi. |
| --- | --- |

(111)

Ghana tulemused tõhusate täitemeetmete valdkonnas ei ole samuti kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 21 soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. Samuti ei ole Ghana rakendanud ETR-kalapüügi vastast riiklikku tegevuskava, eirates sellega ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 25, 26 ja 27 soovitusi.

| (112) | 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul tegi komisjon kindlaks, et Ghana õigus- ja haldusaktid ei kohusta seal Ghana püügilitsentsi alusel tegutsevaid kolmandate riikide kalalaevu pädevatele Ghana ametiasutustele oma laevaseiresüsteemi asukohaandmeid esitama. Samuti ei nõua Ghana, et tema majandusvööndis tegutsevatel teiste riikide laevadel oleks Ghana püügilitsents. Komisjon leidis, et sellises olukorras ei saa Ghana rannikuäärse riigina tagada oma vetes tegutsevate kolmandate riikide kalalaevade tõhusat kontrolli ja seiret, kuivõrd laevaseiresüsteem on üldtunnustatult usaldusväärne vahend püügitegevuse seireks. Seda analüüsi kinnitab korduv ETR-kalapüük, millest Ghana on teatanud kolme viimase aasta seire-, kontrolli- ja järelevalvearuannetes. Täpsemalt tuuakse neis aruannetes välja, et Ghana ametiasutused peavad sageli kinni või karistavad tööstuslikke või pooltööstuslikke laevu ebaseadusliku püügitegevuse eest ainult väikesemahulise kalapüügi jaoks ette nähtud alal (alal, kus veesügavus on alla 30 m). Seda arvestades leiab komisjon, et selline Ghana-poolse kontrolli ja seire puudumine tema mereakvatooriumis tegutsevate laevade üle loob Ghana majandusvööndis soodsad tingimused ETR-kalapüügiks. |
| --- | --- |

(112)

2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul tegi komisjon kindlaks, et Ghana õigus- ja haldusaktid ei kohusta seal Ghana püügilitsentsi alusel tegutsevaid kolmandate riikide kalalaevu pädevatele Ghana ametiasutustele oma laevaseiresüsteemi asukohaandmeid esitama. Samuti ei nõua Ghana, et tema majandusvööndis tegutsevatel teiste riikide laevadel oleks Ghana püügilitsents. Komisjon leidis, et sellises olukorras ei saa Ghana rannikuäärse riigina tagada oma vetes tegutsevate kolmandate riikide kalalaevade tõhusat kontrolli ja seiret, kuivõrd laevaseiresüsteem on üldtunnustatult usaldusväärne vahend püügitegevuse seireks. Seda analüüsi kinnitab korduv ETR-kalapüük, millest Ghana on teatanud kolme viimase aasta seire-, kontrolli- ja järelevalvearuannetes. Täpsemalt tuuakse neis aruannetes välja, et Ghana ametiasutused peavad sageli kinni või karistavad tööstuslikke või pooltööstuslikke laevu ebaseadusliku püügitegevuse eest ainult väikesemahulise kalapüügi jaoks ette nähtud alal (alal, kus veesügavus on alla 30 m). Seda arvestades leiab komisjon, et selline Ghana-poolse kontrolli ja seire puudumine tema mereakvatooriumis tegutsevate laevade üle loob Ghana majandusvööndis soodsad tingimused ETR-kalapüügiks.

| (113) | Komisjon täheldas 2013. aasta mai kontrollkäigul samuti, et pädeval Ghana ametiasutusel, kelle ülesanne on püügitegevuse seire, kontroll ja järelevalve Ghana majandusvööndis, puuduvad vahendid operatsioonide ja kontrollide läbiviimiseks merel. Kalanduskomisjon sõltub täielikult Ghana mereväe logistilistest vahenditest ja patrull-laevadest. Lisaks täheldas komisjon, et kalanduskomisjoni ja Ghana mereväe vaheline tegevuse kooskõlastamine ja koostöö ei ole piisav, et tagada Ghana majandusvööndis tõhus püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve süsteem. Komisjon leiab, et vahendite puudumine merel sekkumiseks kahjustab jõustamispüüdlusi ja loob soodsad tingimused tõendatud ETR-kalapüügi väljakujunemiseks Ghana majandusvööndis. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon täheldas 2013. aasta mai kontrollkäigul samuti, et pädeval Ghana ametiasutusel, kelle ülesanne on püügitegevuse seire, kontroll ja järelevalve Ghana majandusvööndis, puuduvad vahendid operatsioonide ja kontrollide läbiviimiseks merel. Kalanduskomisjon sõltub täielikult Ghana mereväe logistilistest vahenditest ja patrull-laevadest. Lisaks täheldas komisjon, et kalanduskomisjoni ja Ghana mereväe vaheline tegevuse kooskõlastamine ja koostöö ei ole piisav, et tagada Ghana majandusvööndis tõhus püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve süsteem. Komisjon leiab, et vahendite puudumine merel sekkumiseks kahjustab jõustamispüüdlusi ja loob soodsad tingimused tõendatud ETR-kalapüügi väljakujunemiseks Ghana majandusvööndis.

| (114) | Komisjon täheldas, et Ghana haldussuutlikkus tema vetes tegutsevate tööstuslike laevade püügitegevuse seire ja kontrolli valdkonnas on täiesti tasakaalust väljas võrreldes Ghana majandusvööndis tegutseda lubatud tööstuslikele laevadele väljastatud püügilitsentside arvuga (Ghana majandusvööndis tegutsemiseks on luba 117 tööstuslikul laeval ja 12 000 väikesemahulise püügiga tegeleval laeval). See olukord kinnitab, et Ghana jõustamissuutlikkus on tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes toimuva püügitegevuse mahtu arvestades ebapiisav. Lisaks täheldas komisjon, et Ghana ei ole kehtestanud parimatel saadaolevatel teadusandmetel põhinevat riiklikku kalavarude majandamise kava, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõikega 2 ja artikli 62 lõikega 4. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon täheldas, et Ghana haldussuutlikkus tema vetes tegutsevate tööstuslike laevade püügitegevuse seire ja kontrolli valdkonnas on täiesti tasakaalust väljas võrreldes Ghana majandusvööndis tegutseda lubatud tööstuslikele laevadele väljastatud püügilitsentside arvuga (Ghana majandusvööndis tegutsemiseks on luba 117 tööstuslikul laeval ja 12 000 väikesemahulise püügiga tegeleval laeval). See olukord kinnitab, et Ghana jõustamissuutlikkus on tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes toimuva püügitegevuse mahtu arvestades ebapiisav. Lisaks täheldas komisjon, et Ghana ei ole kehtestanud parimatel saadaolevatel teadusandmetel põhinevat riiklikku kalavarude majandamise kava, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõikega 2 ja artikli 62 lõikega 4.

| (115) | Põhjendustes 111–113 kirjeldatud faktide põhjal leiab komisjon, et Ghana ei ole täitnud rannikuäärse riigi kohustusi, mis on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõikega 2 ja artikli 62 lõikega 1, mille kohaselt peab rannikuäärne riik taotlema elusressursside optimaalset kasutamist oma majandusvööndis, võttes arvesse parimaid talle kättesaadavaid teadusandmeid ja tagades asjakohaste kaitse- ja majandamismeetmetega nende elusressursside säilimise ning takistades nende liigkasutamist. |
| --- | --- |

(115)

Põhjendustes 111–113 kirjeldatud faktide põhjal leiab komisjon, et Ghana ei ole täitnud rannikuäärse riigi kohustusi, mis on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõikega 2 ja artikli 62 lõikega 1, mille kohaselt peab rannikuäärne riik taotlema elusressursside optimaalset kasutamist oma majandusvööndis, võttes arvesse parimaid talle kättesaadavaid teadusandmeid ja tagades asjakohaste kaitse- ja majandamismeetmetega nende elusressursside säilimise ning takistades nende liigkasutamist.

| (116) | Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Ghana lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki. |
| --- | --- |

(116)

Käsitletud ETR-kalapüügi esinemise ajaloo, laadi, tingimuste, ulatuse ja raskusastmega seoses on komisjon võtnud arvesse Ghana lipu all sõitvatel laevadel kuni 2013. aastani toimunud pidevat ja korduvat ETR-kalapüüki.

| (117) | Sellega seoses tuleb märkida, et Ghana on ajavahemikus 2011–2013 määratud ICCATi muret väljendavates kirjades mitu korda kindlaks kui riik, kes ei ole täitnud igakülgselt ja tulemuslikult kohustusi, mis tulenevad soovitustest 09-01, 10-01 ja 11-01 suursilm-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta. ICCATi alal tegutsevad Ghana laevad ei ole mitu aastat järginud ICCATi kehtestatud suursilm-tuuni püügipiiranguid ja Ghana ei ole võtnud tõhusaid meetmeid suursilm-tuuni süstemaatilise ülepüügi lõpetamiseks. Ghana ei järgi ICCATi soovitustes määratud suursilm-tuuni püügikvoodi piiranguid. Komisjon möönab, et Ghana on viimaste aastate suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimisel edusamme teinud, kuid märgib, et Ghana on üksnes peatanud oma tööstusliku püügivõimsuse kasvu ega ole võtnud meetmeid selle vähendamiseks, et järgida eespool nimetatud ICCATi soovitusi. Seetõttu leiab komisjon, et Ghana tuunipüügilaevastiku pidev ülevõimsus ICCATi alal ja sellest tulenev suursilm-tuuni ülepüük (eriti 2008., 2009. ja 2010. aastal) kujutavad endast Ghana tuunipüügilaevastiku ICCATi alal toimuva ETR-kalapüügi struktuurset ilmingut ning rikuvad elusressursside kasutamist käsitlevas ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 62 sätestatud üldisi tingimusi. |
| --- | --- |

(117)

Sellega seoses tuleb märkida, et Ghana on ajavahemikus 2011–2013 määratud ICCATi muret väljendavates kirjades mitu korda kindlaks kui riik, kes ei ole täitnud igakülgselt ja tulemuslikult kohustusi, mis tulenevad soovitustest 09-01, 10-01 ja 11-01 suursilm-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta. ICCATi alal tegutsevad Ghana laevad ei ole mitu aastat järginud ICCATi kehtestatud suursilm-tuuni püügipiiranguid ja Ghana ei ole võtnud tõhusaid meetmeid suursilm-tuuni süstemaatilise ülepüügi lõpetamiseks. Ghana ei järgi ICCATi soovitustes määratud suursilm-tuuni püügikvoodi piiranguid. Komisjon möönab, et Ghana on viimaste aastate suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimisel edusamme teinud, kuid märgib, et Ghana on üksnes peatanud oma tööstusliku püügivõimsuse kasvu ega ole võtnud meetmeid selle vähendamiseks, et järgida eespool nimetatud ICCATi soovitusi. Seetõttu leiab komisjon, et Ghana tuunipüügilaevastiku pidev ülevõimsus ICCATi alal ja sellest tulenev suursilm-tuuni ülepüük (eriti 2008., 2009. ja 2010. aastal) kujutavad endast Ghana tuunipüügilaevastiku ICCATi alal toimuva ETR-kalapüügi struktuurset ilmingut ning rikuvad elusressursside kasutamist käsitlevas ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 62 sätestatud üldisi tingimusi.

| (118) | Ghana ametiasutuste suutlikkuse kohta tuleb märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (23) kohaselt on Ghana keskmise inimarengutasemega riik (135. riik 186 riigist). Seda kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (24) II lisa, kus Ghana on liigitatud madala sissetulekuga riigiks. |
| --- | --- |

(118)

Ghana ametiasutuste suutlikkuse kohta tuleb märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (23) kohaselt on Ghana keskmise inimarengutasemega riik (135. riik 186 riigist). Seda kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (24) II lisa, kus Ghana on liigitatud madala sissetulekuga riigiks.

| (119) | Sõltumatult põhjenduses 117 esitatud analüüsist märgitakse, et 2013. aasta mai kontrollkäigul saadud teabe põhjal võib tõdeda, et Ghana õigusraamistik annab ametiasutustele piisavad volitused, kuid süsteemil puuduvad eelkõige vajalikud halduslikud ja korralduslikud struktuurid, mis aitaksid tal seadusest tulenevaid ülesandeid täita. Selline olukord piirab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust teiste riikidega koostööd teha ja täitemeetmeid rakendada. |
| --- | --- |

(119)

Sõltumatult põhjenduses 117 esitatud analüüsist märgitakse, et 2013. aasta mai kontrollkäigul saadud teabe põhjal võib tõdeda, et Ghana õigusraamistik annab ametiasutustele piisavad volitused, kuid süsteemil puuduvad eelkõige vajalikud halduslikud ja korralduslikud struktuurid, mis aitaksid tal seadusest tulenevaid ülesandeid täita. Selline olukord piirab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust teiste riikidega koostööd teha ja täitemeetmeid rakendada.

| (120) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina ja rannikuäärse riigina. |
| --- | --- |

(120)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina ja rannikuäärse riigina.

5.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (121) | Ghana on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. 2010. aastal allkirjastas ta FAO sadamariigi meetmete lepingu. Ghana on ka ICCATi lepinguosaline. Samuti on Ghana liige FCWCs, mis on allpiirkondlik kalandusalane nõuandeorgan. |
| --- | --- |

(121)

Ghana on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. 2010. aastal allkirjastas ta FAO sadamariigi meetmete lepingu. Ghana on ka ICCATi lepinguosaline. Samuti on Ghana liige FCWCs, mis on allpiirkondlik kalandusalane nõuandeorgan.

| (122) | Komisjon analüüsis kogu teavet selle kohta, kuidas Ghana järgib FCWC ettekirjutusi. 2009. aasta detsembris võeti vastu piirkondlik tegevuskava seoses ETR-kalapüügiga FCWC liikmesriikide merealadel (FCWC piirkondlik tegevuskava). Pärast FCWC ETR-kalapüügi töörühma 2010. aasta aprillis toimunud koosolekut võeti vastu otsus rakendada riikide tasandil teatud meetmeid, eelkõige seoses laevade registreerimise meetoditega, FCWC liikmesriikide koostööga teadlikkuse tõstmiseks, sadamariikide meetmete kokkuleppega ja igas FCWC liikmesriigis lubatud tööstuslike laevade nimekirja koostamisega (25). Lisaks otsustati 2009. aasta detsembris toimunud FCWC ministrite konverentsi esimesel istungil „Accra deklaratsiooniga ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise kohta”, et kõik FCWC liikmesriigid liituvad täielikult ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskavaga. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon analüüsis kogu teavet selle kohta, kuidas Ghana järgib FCWC ettekirjutusi. 2009. aasta detsembris võeti vastu piirkondlik tegevuskava seoses ETR-kalapüügiga FCWC liikmesriikide merealadel (FCWC piirkondlik tegevuskava). Pärast FCWC ETR-kalapüügi töörühma 2010. aasta aprillis toimunud koosolekut võeti vastu otsus rakendada riikide tasandil teatud meetmeid, eelkõige seoses laevade registreerimise meetoditega, FCWC liikmesriikide koostööga teadlikkuse tõstmiseks, sadamariikide meetmete kokkuleppega ja igas FCWC liikmesriigis lubatud tööstuslike laevade nimekirja koostamisega (25). Lisaks otsustati 2009. aasta detsembris toimunud FCWC ministrite konverentsi esimesel istungil „Accra deklaratsiooniga ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise kohta”, et kõik FCWC liikmesriigid liituvad täielikult ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskavaga.

| (123) | Ghana ei ole võtnud mingeid meetmeid FCWC piirkondliku tegevuskava või FCWC ETR-kalapüügi töörühma esimese koosoleku soovituste rakendamiseks. |
| --- | --- |

(123)

Ghana ei ole võtnud mingeid meetmeid FCWC piirkondliku tegevuskava või FCWC ETR-kalapüügi töörühma esimese koosoleku soovituste rakendamiseks.

| (124) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses sellega, kuidas Ghana täidab ICCATi lepinguosalise staatusest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses sellega, kuidas Ghana täidab ICCATi lepinguosalise staatusest tulenevaid kohustusi.

| (125) | Tuletatakse meelde, et ICCAT esitas Ghanale 2010. aastal kindlaksmääramiskirja seoses puudustega aruandluses (26). Kirjas määrati Ghana vastavalt ICCATi soovitusele kaubandusmeetmete kohta (06-13) kindlaks kui riik, kes ei suuda täielikult ja tulemuslikult täita oma kohustusi, mis tulenevad ICCATi soovitusest 05-09 statistilise aruandluse kohustuse täitmise kohta. Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Ghana ei esitanud ettenähtud tähtajaks kõiki vajalikke andmeid ja aruandeid, näiteks andmeid I ülesande ja II ülesande kohta, vastavustabeleid ja teavet suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamisstandardi kohta. ICCATi sekretariaat väljendas muret seoses soovituse 08-01 tulemusliku rakendamisega, täpsemalt seoses suursilm-tuuni märkimisväärse ülepüügiga, mida Ghana on teinud kolmandat aastat järjest. Samuti tõi ICCATi sekretariaat välja, et ehkki soovitusega 09-01 korrigeeriti Ghana suursilm-tuuni püügipiirangut 2010. aastaks (osaliselt Euroopa Liidu limiidi ülekandmise kaudu), nõuti soovituses 08-01, et Ghana korrigeeriks 2008. aasta ülepüügi võrra 2009. ja/või 2010. aasta limiiti. Lisaks nõuti, et Ghana käsitleks seda probleemi soovitusega 09-01 ette nähtud tegevuskavas. Samuti nõuti, et ta vaataks läbi oma andmete kogumise ja aruannete esitamise korra, võttes arvesse ICCATi nõudeid. |
| --- | --- |

(125)

Tuletatakse meelde, et ICCAT esitas Ghanale 2010. aastal kindlaksmääramiskirja seoses puudustega aruandluses (26). Kirjas määrati Ghana vastavalt ICCATi soovitusele kaubandusmeetmete kohta (06-13) kindlaks kui riik, kes ei suuda täielikult ja tulemuslikult täita oma kohustusi, mis tulenevad ICCATi soovitusest 05-09 statistilise aruandluse kohustuse täitmise kohta. Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Ghana ei esitanud ettenähtud tähtajaks kõiki vajalikke andmeid ja aruandeid, näiteks andmeid I ülesande ja II ülesande kohta, vastavustabeleid ja teavet suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamisstandardi kohta. ICCATi sekretariaat väljendas muret seoses soovituse 08-01 tulemusliku rakendamisega, täpsemalt seoses suursilm-tuuni märkimisväärse ülepüügiga, mida Ghana on teinud kolmandat aastat järjest. Samuti tõi ICCATi sekretariaat välja, et ehkki soovitusega 09-01 korrigeeriti Ghana suursilm-tuuni püügipiirangut 2010. aastaks (osaliselt Euroopa Liidu limiidi ülekandmise kaudu), nõuti soovituses 08-01, et Ghana korrigeeriks 2008. aasta ülepüügi võrra 2009. ja/või 2010. aasta limiiti. Lisaks nõuti, et Ghana käsitleks seda probleemi soovitusega 09-01 ette nähtud tegevuskavas. Samuti nõuti, et ta vaataks läbi oma andmete kogumise ja aruannete esitamise korra, võttes arvesse ICCATi nõudeid.

| (126) | 2011. aastal esitatud ICCATi kindlaksmääramiskirjas Ghana kohta (27) otsustas ICCAT jätta jõusse Ghana kindlaksmääramise vastavalt kaubandusmeetmeid käsitlevale soovitusele 06-03. Nimelt ei suutnud Ghana endiselt täielikult ja tulemuslikult täita oma kohustusi, mis tulenevad ICCATi soovitusest 05-09 statistilise aruandluse kohustuse täitmise kohta ja soovitusest, millega muudeti suursilm-tuuni mitmeaastast kaitse- ja majandamisprogrammi käsitlevat soovitust (soovitus 09-01). Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Ghana ei esitanud taas ettenähtud tähtajaks kõiki vajalikke andmeid ja aruandeid, näiteks andmeid I ülesande kohta (kalalaevastiku omadused), riigisiseste meetmete aruannet üle 20 meetri pikkuste laevade kohta, teavet suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamisstandardi kohta ja ICCATi statistilise dokumendi programmi aruandeid. ICCATi sekretariaat väljendas muret ka seoses sellega, et Ghana ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid Atlandi suursilm-tuuni püügi hoidmiseks soovitustes 08-01 ja 09-01 sätestatud piirides, ja seoses soovituses 04-01 kirjeldatud võimsuspiirangute võimaliku rikkumisega. Ghanat kutsuti uuesti üles oma andmete kogumise ja aruannete esitamise korda läbi vaatama, võttes arvesse ICCATi nõudeid. Selleks et Ghana täidaks kõiki ICCATi aruandlusnõudeid õigeaegselt, tuleb tal esitada ICCATi sekretariaadile esialgse andmete kvaliteedi parandamise kava, mis hõlmab eelkõige teavet seireprogrammide, vaatlejaprogrammide, sadamainspektsioonide ja väikesemahulise püügi piirkondade prooviprogrammide kohta. Samuti nõuti, et ta esitaks ICCATi sekretariaadile suursilm-tuuni püügi esialgse kvoodi kompenseerimise kava, võttes arvesse 2010. aastal suursilm-tuuni suhtes kehtestatud meetmeid ja kalalaevastiku võimsuse andmeid. |
| --- | --- |

(126)

2011. aastal esitatud ICCATi kindlaksmääramiskirjas Ghana kohta (27) otsustas ICCAT jätta jõusse Ghana kindlaksmääramise vastavalt kaubandusmeetmeid käsitlevale soovitusele 06-03. Nimelt ei suutnud Ghana endiselt täielikult ja tulemuslikult täita oma kohustusi, mis tulenevad ICCATi soovitusest 05-09 statistilise aruandluse kohustuse täitmise kohta ja soovitusest, millega muudeti suursilm-tuuni mitmeaastast kaitse- ja majandamisprogrammi käsitlevat soovitust (soovitus 09-01). Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Ghana ei esitanud taas ettenähtud tähtajaks kõiki vajalikke andmeid ja aruandeid, näiteks andmeid I ülesande kohta (kalalaevastiku omadused), riigisiseste meetmete aruannet üle 20 meetri pikkuste laevade kohta, teavet suuremahulise triivõngejadaga tuunipüügi laevade majandamisstandardi kohta ja ICCATi statistilise dokumendi programmi aruandeid. ICCATi sekretariaat väljendas muret ka seoses sellega, et Ghana ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid Atlandi suursilm-tuuni püügi hoidmiseks soovitustes 08-01 ja 09-01 sätestatud piirides, ja seoses soovituses 04-01 kirjeldatud võimsuspiirangute võimaliku rikkumisega. Ghanat kutsuti uuesti üles oma andmete kogumise ja aruannete esitamise korda läbi vaatama, võttes arvesse ICCATi nõudeid. Selleks et Ghana täidaks kõiki ICCATi aruandlusnõudeid õigeaegselt, tuleb tal esitada ICCATi sekretariaadile esialgse andmete kvaliteedi parandamise kava, mis hõlmab eelkõige teavet seireprogrammide, vaatlejaprogrammide, sadamainspektsioonide ja väikesemahulise püügi piirkondade prooviprogrammide kohta. Samuti nõuti, et ta esitaks ICCATi sekretariaadile suursilm-tuuni püügi esialgse kvoodi kompenseerimise kava, võttes arvesse 2010. aastal suursilm-tuuni suhtes kehtestatud meetmeid ja kalalaevastiku võimsuse andmeid.

| (127) | 2012. aastal esitatud ICCATi muret väljendavas kirjas (28) määrati Ghana kindlaks kui riik, kes ei suuda täielikult ja tulemuslikult täita oma kohustusi, mis tulenevad ICCATi soovitusest statistilise aruandluse kohustuse täitmise kohta (05-09) ja ICCATi soovitusest suursilm-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta (04-01). Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Ghana ei esitanud taas I ülesande andmeid kalalaevastiku omaduste kohta (vorm ST01) ja riigisiseste meetmete aruannet üle 20 meetri pikkuste laevade kohta. Vastavustabelid esitati pärast tähtaja möödumist. Samuti märgiti ära lõunapoolse mõõkkala ülepüük, millega rikuti soovitust 09-03. Seoses Ghana suutmatusega rakendada ICCATi kehtestatud suursilm-tuuni kaitse- ja majandamismeetmeid nõuti, et Ghana selle suutmatuse kõrvaldaks, täpsemalt rakendaks tulemuslikke meetmeid Ghana seinerite merel toimuva ümberlaadimise tõkestamiseks, täidaks soovituste 09-01 (29), 10-01 (30) ja 11-01 (31) ettekirjutusi kalalaevastiku võimsuse kohta, rakendaks soovituses 11-01 kehtestatud suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimise kava ning teeks koostööd Elevandiluurannikuga Ghana lipu all registreeritud laevade kontrollimisel Abidjani sadamas. |
| --- | --- |

(127)

2012. aastal esitatud ICCATi muret väljendavas kirjas (28) määrati Ghana kindlaks kui riik, kes ei suuda täielikult ja tulemuslikult täita oma kohustusi, mis tulenevad ICCATi soovitusest statistilise aruandluse kohustuse täitmise kohta (05-09) ja ICCATi soovitusest suursilm-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta (04-01). Samas kirjas tõi ICCAT välja, et Ghana ei esitanud taas I ülesande andmeid kalalaevastiku omaduste kohta (vorm ST01) ja riigisiseste meetmete aruannet üle 20 meetri pikkuste laevade kohta. Vastavustabelid esitati pärast tähtaja möödumist. Samuti märgiti ära lõunapoolse mõõkkala ülepüük, millega rikuti soovitust 09-03. Seoses Ghana suutmatusega rakendada ICCATi kehtestatud suursilm-tuuni kaitse- ja majandamismeetmeid nõuti, et Ghana selle suutmatuse kõrvaldaks, täpsemalt rakendaks tulemuslikke meetmeid Ghana seinerite merel toimuva ümberlaadimise tõkestamiseks, täidaks soovituste 09-01 (29), 10-01 (30) ja 11-01 (31) ettekirjutusi kalalaevastiku võimsuse kohta, rakendaks soovituses 11-01 kehtestatud suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimise kava ning teeks koostööd Elevandiluurannikuga Ghana lipu all registreeritud laevade kontrollimisel Abidjani sadamas.

| (128) | 2013. aastal esitatud ICCATi muret väljendavas kirjas (32) märkis ICCATi sekretariaat, et Ghana ei tee piisavaid jõupingutusi suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni mitmeaastast kaitse- ja majandamisprogrammi käsitleva ICCATi soovituse 11-01 rakendamiseks. ICCAT möönis, et Ghana on eelmise aasta suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimisel edusamme teinud, kuid palus Ghanal jätkata jõupingutusi laevadele kohaldatavate piirangute ja hariliku tuuni püügi majandamiskava täielikuks rakendamiseks ning samuti andmete esitamiseks soovituses 11-01 ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

(128)

2013. aastal esitatud ICCATi muret väljendavas kirjas (32) märkis ICCATi sekretariaat, et Ghana ei tee piisavaid jõupingutusi suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni mitmeaastast kaitse- ja majandamisprogrammi käsitleva ICCATi soovituse 11-01 rakendamiseks. ICCAT möönis, et Ghana on eelmise aasta suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimisel edusamme teinud, kuid palus Ghanal jätkata jõupingutusi laevadele kohaldatavate piirangute ja hariliku tuuni püügi majandamiskava täielikuks rakendamiseks ning samuti andmete esitamiseks soovituses 11-01 ettenähtud viisil.

| (129) | Seoses komisjoni kontrollitalituste tuvastatud faktiliste asjaoludega teavitas komisjon 23. aprilli 2013. aasta kirjaga ICCATi sekretariaati faktilistest asjaoludest, mille tõttu Ghana ei pruugi täita ICCATi soovitust 08-09 vastavusteabe läbivaatamise ja esitamise kohta. ICCATi sekretariaat teatas 30. aprilli 2013. aasta kirjas (33) Ghanale võimalikest rikkumistest seoses ICCATi soovitusega 12-06 merel toimuva ümberlaadimise kohta, ICCATi soovitusega 11-16 juurdepääsukokkulepete kohta ja ICCATi soovitusega 03-14 laevaseiresüsteemi edastuste kohta. Nõuti, et Ghana esitaks ICCATile täheldatud rikkumiste suhtes algatatud võimalike uurimiste tulemused ja teabe nõuetele vastavuse probleemide lahendamiseks võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(129)

Seoses komisjoni kontrollitalituste tuvastatud faktiliste asjaoludega teavitas komisjon 23. aprilli 2013. aasta kirjaga ICCATi sekretariaati faktilistest asjaoludest, mille tõttu Ghana ei pruugi täita ICCATi soovitust 08-09 vastavusteabe läbivaatamise ja esitamise kohta. ICCATi sekretariaat teatas 30. aprilli 2013. aasta kirjas (33) Ghanale võimalikest rikkumistest seoses ICCATi soovitusega 12-06 merel toimuva ümberlaadimise kohta, ICCATi soovitusega 11-16 juurdepääsukokkulepete kohta ja ICCATi soovitusega 03-14 laevaseiresüsteemi edastuste kohta. Nõuti, et Ghana esitaks ICCATile täheldatud rikkumiste suhtes algatatud võimalike uurimiste tulemused ja teabe nõuetele vastavuse probleemide lahendamiseks võetud meetmete kohta.

| (130) | Komisjoni 2013. aasta mai ja juuni kontrollkäikudel Ghanasse ilmnes samuti mitu asjaolu. ICCATi alal tegutsevatele laevadele peavad olema paigaldatud laevaseiresüsteemi seadmed (vastavalt ICCATi soovitusele 03-14), kuid perioodil enne 2012. aasta oktoobrit on tuvastatud laevaseiresüsteemi signaali puudumist või katkemist püügiperioodil. Laevaseiresüsteemi töövõime küsimuses ilmnes, et Ghana püüdis oma seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi parandada laevaseiresüsteemi keskuse rajamisega. Need jõupingutused ei ole aga laevaseiresüsteemis avastatud puuduste kõrvaldamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(130)

Komisjoni 2013. aasta mai ja juuni kontrollkäikudel Ghanasse ilmnes samuti mitu asjaolu. ICCATi alal tegutsevatele laevadele peavad olema paigaldatud laevaseiresüsteemi seadmed (vastavalt ICCATi soovitusele 03-14), kuid perioodil enne 2012. aasta oktoobrit on tuvastatud laevaseiresüsteemi signaali puudumist või katkemist püügiperioodil. Laevaseiresüsteemi töövõime küsimuses ilmnes, et Ghana püüdis oma seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi parandada laevaseiresüsteemi keskuse rajamisega. Need jõupingutused ei ole aga laevaseiresüsteemis avastatud puuduste kõrvaldamiseks piisavad.

| (131) | Ghana laevade pardal olevat laevaseiresüsteemi ei kasutata nõuetekohaselt, et kontrollida, kas püügitegevus on kooskõlas püügilitsentsidega. Puuduvad halduslikud ja korralduslikud menetluseeskirjad ja vahendid süsteemi toimimiseks: ei ole suuniseid ega alalisi juhendeid selle paigaldamiseks, see ei kuva samas keskkonnas laevaseiresüsteemi andmeid ja muid asukohaandmete allikaid ega võta arvesse püügikeelualasid. Laevaseiresüsteemi andmetele on ainult üks juurdepääsupunkt, mis on kättesaadav üksnes seire-, kontrolli- ja järelevalveosakonnale, mistõttu teised Ghana teenistused, sealhulgas teised püügisertifikaate väljastavad ametid (nii Accras kui Temas), ei pääse nendele andmetele ligi. |
| --- | --- |

(131)

Ghana laevade pardal olevat laevaseiresüsteemi ei kasutata nõuetekohaselt, et kontrollida, kas püügitegevus on kooskõlas püügilitsentsidega. Puuduvad halduslikud ja korralduslikud menetluseeskirjad ja vahendid süsteemi toimimiseks: ei ole suuniseid ega alalisi juhendeid selle paigaldamiseks, see ei kuva samas keskkonnas laevaseiresüsteemi andmeid ja muid asukohaandmete allikaid ega võta arvesse püügikeelualasid. Laevaseiresüsteemi andmetele on ainult üks juurdepääsupunkt, mis on kättesaadav üksnes seire-, kontrolli- ja järelevalveosakonnale, mistõttu teised Ghana teenistused, sealhulgas teised püügisertifikaate väljastavad ametid (nii Accras kui Temas), ei pääse nendele andmetele ligi.

| (132) | Ka ICCATi sekretariaat, olles küll 2011. aastal tunnustanud Ghana jõupingutusi püügitegevuse läbipaistvuse nimel, väljendas kahte peamist ja konkreetset muret: toimiva laevaseiresüsteemi puudumine ja Ghana seinerite jätkuv tuuni ebaseaduslik ümberlaadimine merel. |
| --- | --- |

(132)

Ka ICCATi sekretariaat, olles küll 2011. aastal tunnustanud Ghana jõupingutusi püügitegevuse läbipaistvuse nimel, väljendas kahte peamist ja konkreetset muret: toimiva laevaseiresüsteemi puudumine ja Ghana seinerite jätkuv tuuni ebaseaduslik ümberlaadimine merel.

| (133) | Ghana sai 2012. aastal ICCATi sekretariaadilt vastastikuse mõistmise memorandumi alusel rahalist abi uue laevaseiresüsteemi rajamiseks, et täita ICCATi eeskirju laevaseiresüsteemi andmete esitamise kohta. See süsteem toimib alates 1. oktoobrist 2012. Vastastikuse mõistmise memorandumi järkjärgulise rakendamise etapis (2012. aasta veebruarist oktoobrini) aga ei kohustanud Ghana ametiasutused ICCATi alal tegutsevaid Ghana kalalaevu igapäevaselt asukohaandmeid esitama, mis on vastuolus laevaseiresüsteemi käsitleva ICCATi soovitusega 03-14 ja Ghana enda 2010. aasta kalandusmääruse artikliga 47. |
| --- | --- |

(133)

Ghana sai 2012. aastal ICCATi sekretariaadilt vastastikuse mõistmise memorandumi alusel rahalist abi uue laevaseiresüsteemi rajamiseks, et täita ICCATi eeskirju laevaseiresüsteemi andmete esitamise kohta. See süsteem toimib alates 1. oktoobrist 2012. Vastastikuse mõistmise memorandumi järkjärgulise rakendamise etapis (2012. aasta veebruarist oktoobrini) aga ei kohustanud Ghana ametiasutused ICCATi alal tegutsevaid Ghana kalalaevu igapäevaselt asukohaandmeid esitama, mis on vastuolus laevaseiresüsteemi käsitleva ICCATi soovitusega 03-14 ja Ghana enda 2010. aasta kalandusmääruse artikliga 47.

| (134) | Peale selle hõlmab Ghana seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteem ja laevaseiresüsteemi keskus üksnes Ghana enda kalalaevastikku. Kolmandate riikide laevadelt ei nõuta Ghana püügilitsentsi saamise eeltingimusena laevaseiresüsteemi seadme paigaldamist. Seega ei saa Ghana ametiasutused laevaseiresüsteemi andmeid oma vetes tegutsevatelt kolmandate riikide kalalaevadelt, mis loob soodsad tingimused ETR-kalapüügiks Ghana majandusvööndis. Ghana ei ole andnud ICCATi sekretariaadile aru laevaseiresüsteemi rajamist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamise tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(134)

Peale selle hõlmab Ghana seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteem ja laevaseiresüsteemi keskus üksnes Ghana enda kalalaevastikku. Kolmandate riikide laevadelt ei nõuta Ghana püügilitsentsi saamise eeltingimusena laevaseiresüsteemi seadme paigaldamist. Seega ei saa Ghana ametiasutused laevaseiresüsteemi andmeid oma vetes tegutsevatelt kolmandate riikide kalalaevadelt, mis loob soodsad tingimused ETR-kalapüügiks Ghana majandusvööndis. Ghana ei ole andnud ICCATi sekretariaadile aru laevaseiresüsteemi rajamist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamise tulemuste kohta.

| (135) | Seoses lubatud vaatlejate süsteemiga ei täida Ghana täielikult vaatluskava, mis on ette nähtud soovitusega 10-10 kalalaevade teaduslike vaatlejate programmide miinimumstandardite kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(135)

Seoses lubatud vaatlejate süsteemiga ei täida Ghana täielikult vaatluskava, mis on ette nähtud soovitusega 10-10 kalalaevade teaduslike vaatlejate programmide miinimumstandardite kehtestamise kohta.

| (136) | Seoses ICCATi soovitusest 97-10 tuleneva ICCAT sadamakontrolli süsteemi rakendamisega annab Ghana õigusraamistik ametiasutustele küll piisavad volitused oma ülesannete täitmiseks, kuid kuna Ghana kalandusinspektoritel puudub piisav kogemus ja väljaõpe, ei rakendata ega jõustata Ghanas ICCATi sadamakontrolli süsteemi. |
| --- | --- |

(136)

Seoses ICCATi soovitusest 97-10 tuleneva ICCAT sadamakontrolli süsteemi rakendamisega annab Ghana õigusraamistik ametiasutustele küll piisavad volitused oma ülesannete täitmiseks, kuid kuna Ghana kalandusinspektoritel puudub piisav kogemus ja väljaõpe, ei rakendata ega jõustata Ghanas ICCATi sadamakontrolli süsteemi.

| (137) | Samuti ei suutnud Ghana avastada oma lipu all sõitvate laevade korduvaid ICCATi soovituste rikkumisi seoses ebaseadusliku ümberlaadimisega merel ja loata püügitegevusega naaberriikide majandusvööndis. Töötajate väheste oskuste ning sadamakontrolli süsteemi ning inspekteerimissuuniste ja -juhendi puudumise tõttu on sadamate kontrollimine väga puudulik ja ebatõhus. Vaatlejad ei ole ICCATi eeskirjadega kursis. Kalandusinspektorid sõltuvad kontrollitavate ettevõtjate antud teabest ja nende pakutavast logistikast. Need puudused suurendavad Ghana suutmatust täita oma kohustusi seoses ICCATi soovitusega 06-11, millega kehtestatakse ümberlaadimisprogramm. |
| --- | --- |

(137)

Samuti ei suutnud Ghana avastada oma lipu all sõitvate laevade korduvaid ICCATi soovituste rikkumisi seoses ebaseadusliku ümberlaadimisega merel ja loata püügitegevusega naaberriikide majandusvööndis. Töötajate väheste oskuste ning sadamakontrolli süsteemi ning inspekteerimissuuniste ja -juhendi puudumise tõttu on sadamate kontrollimine väga puudulik ja ebatõhus. Vaatlejad ei ole ICCATi eeskirjadega kursis. Kalandusinspektorid sõltuvad kontrollitavate ettevõtjate antud teabest ja nende pakutavast logistikast. Need puudused suurendavad Ghana suutmatust täita oma kohustusi seoses ICCATi soovitusega 06-11, millega kehtestatakse ümberlaadimisprogramm.

| (138) | Ka komisjoni kontrollkäikudel ilmnes, et aastatel 2009–2012 rikkus mitu Ghana transpordi- ja tuunipüügilaeva ICCATi soovitust 06-11. Ghana ametiasutused kinnitasid püügisertifikaate, millele olid märgitud keelatud ümberlaadimised merel ja millel oli mõlema asjaomase laeva kapteni allkiri. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 126, tuletati 21. veebruari 2012. aasta ICCATi muret väljendavas kirjas Ghanale otsesõnu meelde kohustust rakendada tulemuslikke meetmeid, et takistada Ghana seinerite ümberlaadimisi merel. Nagu kirjeldatud põhjenduses 128, teatas ICCATi sekretariaat 30. aprilli 2013. aasta kirjaga Ghanale ka merel toimuvat ümberlaadimist käsitleva ICCATi soovituse 12-06 võimalikust rikkumisest. |
| --- | --- |

(138)

Ka komisjoni kontrollkäikudel ilmnes, et aastatel 2009–2012 rikkus mitu Ghana transpordi- ja tuunipüügilaeva ICCATi soovitust 06-11. Ghana ametiasutused kinnitasid püügisertifikaate, millele olid märgitud keelatud ümberlaadimised merel ja millel oli mõlema asjaomase laeva kapteni allkiri. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 126, tuletati 21. veebruari 2012. aasta ICCATi muret väljendavas kirjas Ghanale otsesõnu meelde kohustust rakendada tulemuslikke meetmeid, et takistada Ghana seinerite ümberlaadimisi merel. Nagu kirjeldatud põhjenduses 128, teatas ICCATi sekretariaat 30. aprilli 2013. aasta kirjaga Ghanale ka merel toimuvat ümberlaadimist käsitleva ICCATi soovituse 12-06 võimalikust rikkumisest.

| (139) | Tulenevalt 21. veebruari 2012. aasta ICCATi muret väljendavast kirjast, milles nõuti meetmete võtmist seoses suutmatusega täita soovituste 09-01, 10-01 ja 11-01 sätteid kalalaevastiku võimsuse kohta, uuris komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, kas Ghana püügivõimsust on vähendatud. Ghana mereamet tunnistas, et on üksnes peatatud püügivõimsuse kasv, kuid võimsust ei ole vähendatud. Amet lubab utiliseeritud või Ghana registrist eemaldatud laevade võimsuse asendamist, kuid ei registreeri Ghana lipu alla uusi tuunipüügilaevu. Seega ei ole Ghana võtnud tulemuslikke meetmeid võimsuse tegelikuks vähendamiseks, mistõttu suursilm-tuuni ülepüügi oht ei ole vähenenud. |
| --- | --- |

(139)

Tulenevalt 21. veebruari 2012. aasta ICCATi muret väljendavast kirjast, milles nõuti meetmete võtmist seoses suutmatusega täita soovituste 09-01, 10-01 ja 11-01 sätteid kalalaevastiku võimsuse kohta, uuris komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, kas Ghana püügivõimsust on vähendatud. Ghana mereamet tunnistas, et on üksnes peatatud püügivõimsuse kasv, kuid võimsust ei ole vähendatud. Amet lubab utiliseeritud või Ghana registrist eemaldatud laevade võimsuse asendamist, kuid ei registreeri Ghana lipu alla uusi tuunipüügilaevu. Seega ei ole Ghana võtnud tulemuslikke meetmeid võimsuse tegelikuks vähendamiseks, mistõttu suursilm-tuuni ülepüügi oht ei ole vähenenud.

| (140) | Komisjoni 2013. aasta mai ja juuni kontrollkäikudel ilmnenud puudused ning põhjendustes 129–138 osutatud täiendav teave tõendavad, et Ghana ei suuda täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 62, 94 ja 118 kehtestatud lipuriigi ja rannikuäärse riigi kohustusi. |
| --- | --- |

(140)

Komisjoni 2013. aasta mai ja juuni kontrollkäikudel ilmnenud puudused ning põhjendustes 129–138 osutatud täiendav teave tõendavad, et Ghana ei suuda täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 62, 94 ja 118 kehtestatud lipuriigi ja rannikuäärse riigi kohustusi.

| (141) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 133, ei täida Ghana ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõike 4 punktis e kehtestatud rannikuäärse riigi kohustust nõuda oma mereakvatooriumis tegutsevatelt kalalaevadelt laevaseiresüsteemi asukohaandmete esitamist. Selline puudus riigi õigusraamistikus on vastuolus ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 lõikega 3, mille kohaselt riigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve püügi algusest lossimiskoha ja lõppsihtkohani, võttes selleks muuhulgas kasutusele laevaseiresüsteemi kooskõlas asjakohaste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste normidega, sealhulgas nõudega, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatel laevadel peab olema laevaseiresüsteem. |
| --- | --- |

(141)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 133, ei täida Ghana ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõike 4 punktis e kehtestatud rannikuäärse riigi kohustust nõuda oma mereakvatooriumis tegutsevatelt kalalaevadelt laevaseiresüsteemi asukohaandmete esitamist. Selline puudus riigi õigusraamistikus on vastuolus ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 lõikega 3, mille kohaselt riigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve püügi algusest lossimiskoha ja lõppsihtkohani, võttes selleks muuhulgas kasutusele laevaseiresüsteemi kooskõlas asjakohaste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste normidega, sealhulgas nõudega, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatel laevadel peab olema laevaseiresüsteem.

| (142) | Põhjendustes 129–138 osutatud tegevused seavad kahtluse alla ka Ghana suutlikkuse täita kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punktist b, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. |
| --- | --- |

(142)

Põhjendustes 129–138 osutatud tegevused seavad kahtluse alla ka Ghana suutlikkuse täita kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punktist b, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga selle riigi lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes.

| (143) | Komisjoni kontrollkäikudel tuvastatud asjaolud näitavad ka seda, et Ghanas kehtiv laevade registreerimise kord ei võta arvesse laevade ja nende omanike varasemat osalemist ETR-kalapüügis. See ei ole kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. |
| --- | --- |

(143)

Komisjoni kontrollkäikudel tuvastatud asjaolud näitavad ka seda, et Ghanas kehtiv laevade registreerimise kord ei võta arvesse laevade ja nende omanike varasemat osalemist ETR-kalapüügis. See ei ole kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94.

| (144) | Lisaks kahjustab suutmatus esitada kaitse- ja majandamismeetmete alast teavet, statistilisi andmeid, laevade nimekirju ning vastavustabeleid Ghana võimet täita kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 118, mille kohaselt peavad riigid tegema koostööd avamere elusressursside kaitsmisel ja majandamisel. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks kahjustab suutmatus esitada kaitse- ja majandamismeetmete alast teavet, statistilisi andmeid, laevade nimekirju ning vastavustabeleid Ghana võimet täita kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 118, mille kohaselt peavad riigid tegema koostööd avamere elusressursside kaitsmisel ja majandamisel.

| (145) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Ghana võimaliku tegevuse või tegevusetusega, mis võib olla kahandanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Ghana võimaliku tegevuse või tegevusetusega, mis võib olla kahandanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust.

| (146) | Selle kohta tuleb märkida, et Ghana õigusraamistik näeb ette kontrollimeetmed; näiteks sätestab 2010. aasta kalandusmäärus kohustuse, mille kohaselt peavad Ghana kalalaevad enne teises riigis kala püüdmist selleks loa saama. Komisjon täheldas, et kõnealuste riikliku õigusraamistiku sätete vastaselt ei ole Ghana ametiasutused neid kohustusi rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel 2010., 2011. ja 2012. aastal. |
| --- | --- |

(146)

Selle kohta tuleb märkida, et Ghana õigusraamistik näeb ette kontrollimeetmed; näiteks sätestab 2010. aasta kalandusmäärus kohustuse, mille kohaselt peavad Ghana kalalaevad enne teises riigis kala püüdmist selleks loa saama. Komisjon täheldas, et kõnealuste riikliku õigusraamistiku sätete vastaselt ei ole Ghana ametiasutused neid kohustusi rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel 2010., 2011. ja 2012. aastal.

| (147) | Samuti täheldas komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, et Ghana ei ole rakendanud 2002. aasta kalandusseaduse artiklit 94, mille kohaselt tuleb kõikide asjaomaste riiklike teenistuste osalusel asutada kalanduse seire, kontrolli, järelevalve ja jõustamise üksus. 2002. aasta kalandusseaduse artikli 95 kohaselt võib Ghana mereväe, Ghana õhujõudude ja veeuuringute instituudi töötajaid määrata volitatud ametnikeks, kelle ülesanne on kalandusalaste õigus- ja haldusnormide jõustamine. Komisjon täheldas, et Ghana ei ole neid sätteid rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel. |
| --- | --- |

(147)

Samuti täheldas komisjon 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, et Ghana ei ole rakendanud 2002. aasta kalandusseaduse artiklit 94, mille kohaselt tuleb kõikide asjaomaste riiklike teenistuste osalusel asutada kalanduse seire, kontrolli, järelevalve ja jõustamise üksus. 2002. aasta kalandusseaduse artikli 95 kohaselt võib Ghana mereväe, Ghana õhujõudude ja veeuuringute instituudi töötajaid määrata volitatud ametnikeks, kelle ülesanne on kalandusalaste õigus- ja haldusnormide jõustamine. Komisjon täheldas, et Ghana ei ole neid sätteid rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel.

| (148) | Komisjon täheldas 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, et Ghana ei ole enne 1. oktoobrit 2012 kordagi kohustanud ICCATi alal tegutsevaid Ghana tuunipüügilaevu geograafilisi asukohaandmeid esitama, rikkudes sellega ICCATi lepinguosalisena kohustusi, mis on sätestatud ICCATi soovituse 03-14 lõigetes 3, 4 ja 5. Sellega on Ghana jätnud rakendamata ka 2010. aasta kalandusmääruse artiklid 42, 47, 48 ja 49. Sellega seoses nentis komisjon, et vastuolus riiklike õigusnormidega ei ole Ghana neid sätteid rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon täheldas 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul, et Ghana ei ole enne 1. oktoobrit 2012 kordagi kohustanud ICCATi alal tegutsevaid Ghana tuunipüügilaevu geograafilisi asukohaandmeid esitama, rikkudes sellega ICCATi lepinguosalisena kohustusi, mis on sätestatud ICCATi soovituse 03-14 lõigetes 3, 4 ja 5. Sellega on Ghana jätnud rakendamata ka 2010. aasta kalandusmääruse artiklid 42, 47, 48 ja 49. Sellega seoses nentis komisjon, et vastuolus riiklike õigusnormidega ei ole Ghana neid sätteid rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel.

| (149) | Komisjon täheldas 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul samuti, et Ghana ei ole rakendanud 2002. aasta kalandusseaduse artiklit 42 ja 2010. aasta kalandusmääruse artiklit 1, mille kohaselt tuleb vastu võtta riiklik kalavarude majandamise ja arendamise kava. Ghana õigus- ja haldusaktide kohaselt tagab see parimate saadaolevate teadusandmete põhjal koostatav kava kalavarude optimaalse kasutamise, hoides ära liigkasutamise, ja on kooskõlas hea majandamise põhimõtetega. Sellega seoses nentis komisjon, et vastuolus riiklike õigusnormidega ei ole Ghana neid sätteid rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon täheldas 2013. aasta mais toimunud kontrollkäigul samuti, et Ghana ei ole rakendanud 2002. aasta kalandusseaduse artiklit 42 ja 2010. aasta kalandusmääruse artiklit 1, mille kohaselt tuleb vastu võtta riiklik kalavarude majandamise ja arendamise kava. Ghana õigus- ja haldusaktide kohaselt tagab see parimate saadaolevate teadusandmete põhjal koostatav kava kalavarude optimaalse kasutamise, hoides ära liigkasutamise, ja on kooskõlas hea majandamise põhimõtetega. Sellega seoses nentis komisjon, et vastuolus riiklike õigusnormidega ei ole Ghana neid sätteid rakendanud, mis on vähendanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide tulemuslikkust ETR-kalapüügiga võitlemisel.

| (150) | Peale selle on oluline märkida, et Ghanat on nimetatud ka USA riikliku merekalandusteenistuse aruandes (34). Ghana on määratud kindlaks kui riik, kes ei suuda majandada oma kalalaevu kooskõlas ICCATi poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmetega, eelkõige soovitustega 05-09, 11-01, 04-01, 11-01 ja 06-11. Samuti väljendab riiklik merekalandusteenistus muret seoses Ghana suutlikkusega täita ICCATi võimsuse piiramise nõudeid ning rakendada ja tulemuslikult jõustada merel ümberlaadimise keeldu. Riiklik merekalandusteenistus usub ka, et Ghana peab näitama edasiminekut ICCATi soovituste täitmisel, rakendades kokkulepitud suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimise kava ja parandades andmete kogumist. Lisaks nõuab riiklik merekalandusteenistus Ghana püügiprognooside täpsuse parandamist, et ICCAT saaks paremini suursilm-tuuni varusid hinnata. |
| --- | --- |

(150)

Peale selle on oluline märkida, et Ghanat on nimetatud ka USA riikliku merekalandusteenistuse aruandes (34). Ghana on määratud kindlaks kui riik, kes ei suuda majandada oma kalalaevu kooskõlas ICCATi poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmetega, eelkõige soovitustega 05-09, 11-01, 04-01, 11-01 ja 06-11. Samuti väljendab riiklik merekalandusteenistus muret seoses Ghana suutlikkusega täita ICCATi võimsuse piiramise nõudeid ning rakendada ja tulemuslikult jõustada merel ümberlaadimise keeldu. Riiklik merekalandusteenistus usub ka, et Ghana peab näitama edasiminekut ICCATi soovituste täitmisel, rakendades kokkulepitud suursilm-tuuni ülepüügi kompenseerimise kava ja parandades andmete kogumist. Lisaks nõuab riiklik merekalandusteenistus Ghana püügiprognooside täpsuse parandamist, et ICCAT saaks paremini suursilm-tuuni varusid hinnata.

| (151) | Ghana tulemused rahvusvaheliste õigusaktide rakendamisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 10 soovitustega, mille kohaselt riigid peaksid prioriteedina ratifitseerima või heaks kiitma ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe või sellega ühinema. Komisjon leiab, et Ghana puhul, kellel on märkimisväärne kalalaevastik, mis tegeleb pika rändega liikide püügiga (peamiselt tuunipüügiga ICCATi alal), on see soovitus eriti asjakohane. |
| --- | --- |

(151)

Ghana tulemused rahvusvaheliste õigusaktide rakendamisel ei ole kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 10 soovitustega, mille kohaselt riigid peaksid prioriteedina ratifitseerima või heaks kiitma ÜRO kalavarude rakenduskokkuleppe või sellega ühinema. Komisjon leiab, et Ghana puhul, kellel on märkimisväärne kalalaevastik, mis tegeleb pika rändega liikide püügiga (peamiselt tuunipüügiga ICCATi alal), on see soovitus eriti asjakohane.

| (152) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(152)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

5.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (153) | Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (35) kohaselt on Ghana keskmise inimarengutasemega riik (135. riik 186 riigist). Samuti meenutatakse, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on Ghana liigitatud madala sissetulekuga riigiks. Arvestades Ghana positsiooni, analüüsis komisjon, kas tema poolt kogutud teave võib olla seotud Ghana kui arenguriigi eripiirangutega. |
| --- | --- |

(153)

Tuletatakse meelde, et ÜRO inimarengu indeksi (35) kohaselt on Ghana keskmise inimarengutasemega riik (135. riik 186 riigist). Samuti meenutatakse, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt on Ghana liigitatud madala sissetulekuga riigiks. Arvestades Ghana positsiooni, analüüsis komisjon, kas tema poolt kogutud teave võib olla seotud Ghana kui arenguriigi eripiirangutega.

| (154) | Ehkki suutlikkuse eripiirangud võivad kontrolli ja seire valdkonnas üldiselt olemas olla, ei õigusta Ghana arengutasemest tulenevad eripiirangud seda, et tema riiklikus õigusraamistikus puuduvad ETR-kalapüügiga võitlemist ning selle ärahoidmist ja lõpetamist käsitlevatele rahvusvahelistele õigusaktidele viitavad eraldi sätted. Samuti ei õigusta need piirangud Ghana suutmatust jõustada tulemuslikult oma õigusakte ETR-kalapüügiga seotud rikkumiste karistamiseks. Samuti on viiteid sellele, et suutmatus rahvusvahelisi eeskirju täita on tingitud pigem koostöö puudumisest riiklike ametiasutuste vahel ning sellest, et riiklikke eeskirju ja rahvusvahelisi õigusakte ei rakendata tulemuslikult. Lisaks märgitakse, et Ghana arengutase on kõrgem kui piirkonna riikidel, millest tuleneb loogiliselt, et Ghanal on paljude teiste Aafrika riikidega võrreldes paremad võimalused rahvusvahelisest õigusest tulenevate lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(154)

Ehkki suutlikkuse eripiirangud võivad kontrolli ja seire valdkonnas üldiselt olemas olla, ei õigusta Ghana arengutasemest tulenevad eripiirangud seda, et tema riiklikus õigusraamistikus puuduvad ETR-kalapüügiga võitlemist ning selle ärahoidmist ja lõpetamist käsitlevatele rahvusvahelistele õigusaktidele viitavad eraldi sätted. Samuti ei õigusta need piirangud Ghana suutmatust jõustada tulemuslikult oma õigusakte ETR-kalapüügiga seotud rikkumiste karistamiseks. Samuti on viiteid sellele, et suutmatus rahvusvahelisi eeskirju täita on tingitud pigem koostöö puudumisest riiklike ametiasutuste vahel ning sellest, et riiklikke eeskirju ja rahvusvahelisi õigusakte ei rakendata tulemuslikult. Lisaks märgitakse, et Ghana arengutase on kõrgem kui piirkonna riikidel, millest tuleneb loogiliselt, et Ghanal on paljude teiste Aafrika riikidega võrreldes paremad võimalused rahvusvahelisest õigusest tulenevate lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi kohustuste täitmiseks.

| (155) | Samuti on oluline märkida, et Euroopa Liit on juba rahastanud Ghanas ETR-kalapüügi vastase võitlusega seotud tehnilise abi erimeedet (36). Ei ole mingeid tõendeid, et Ghana oleks võtnud arvesse soovitusi kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(155)

Samuti on oluline märkida, et Euroopa Liit on juba rahastanud Ghanas ETR-kalapüügi vastase võitlusega seotud tehnilise abi erimeedet (36). Ei ole mingeid tõendeid, et Ghana oleks võtnud arvesse soovitusi kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks.

| (156) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 kindlaks, et antud juhul puuduvad olulised arengupiirangud. Ghanas kindlaks tehtud puuduste iseloomu arvestades ei saa riigi arengutase vabandada või muul viisil õigustada Ghana kui lipu- või rannikuäärse riigi üldisi tulemusi kalanduse valdkonnas ega tema ebapiisavat tegevust ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel. |
| --- | --- |

(156)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 kindlaks, et antud juhul puuduvad olulised arengupiirangud. Ghanas kindlaks tehtud puuduste iseloomu arvestades ei saa riigi arengutase vabandada või muul viisil õigustada Ghana kui lipu- või rannikuäärse riigi üldisi tulemusi kalanduse valdkonnas ega tema ebapiisavat tegevust ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel.

| (157) | Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 kindlaks, et Ghana arengutase ei piira tema kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(157)

Arvestades otsuse käesolevas osas kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, tehti vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 kindlaks, et Ghana arengutase ei piira tema kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

6.   MENETLUS CURAÇAO SUHTES

| (158) | Curaçao kuulus 10. oktoobrini 2010 Hollandi Antillide (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) koosseisu. Hollandi Antillid kaotati haldusüksusena 10. oktoobril 2010. Komisjon tunnistas 12. veebruaril 2010 vastuvõetavaks Hollandi Antillide kui lipuriigi teatise. Curaçao tegi 28. märtsil 2011 teatavaks oma pädevad asutused ETR-kalapüügi määruse tähenduses. |
| --- | --- |

(158)

Curaçao kuulus 10. oktoobrini 2010 Hollandi Antillide (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) koosseisu. Hollandi Antillid kaotati haldusüksusena 10. oktoobril 2010. Komisjon tunnistas 12. veebruaril 2010 vastuvõetavaks Hollandi Antillide kui lipuriigi teatise. Curaçao tegi 28. märtsil 2011 teatavaks oma pädevad asutused ETR-kalapüügi määruse tähenduses.

| (159) | 4.–8. märtsil 2013 tegi komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö korras Euroopa Kalanduskontrolli Ameti toetusel Curaçaosse kontrollkäigu. |
| --- | --- |

(159)

4.–8. märtsil 2013 tegi komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö korras Euroopa Kalanduskontrolli Ameti toetusel Curaçaosse kontrollkäigu.

| (160) | Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Curaçaos kehtiva õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Curaçao on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks. |
| --- | --- |

(160)

Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Curaçaos kehtiva õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Curaçao on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks.

| (161) | Kontrollkäigu aruanne anti Curaçao esindajatele üle 8. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(161)

Kontrollkäigu aruanne anti Curaçao esindajatele üle 8. märtsil 2013.

| (162) | 3.–6. juunil 2013 tegi komisjon Curaçaosse järgmise kontrollkäigu. |
| --- | --- |

(162)

3.–6. juunil 2013 tegi komisjon Curaçaosse järgmise kontrollkäigu.

| (163) | 5. juunil 2013 esitas komisjon kirjalikud märkused riigis kindlakstehtud olukorra kohta. |
| --- | --- |

(163)

5. juunil 2013 esitas komisjon kirjalikud märkused riigis kindlakstehtud olukorra kohta.

| (164) | Curaçao esitas märkusi 31. juulil 2013 saabunud kirjas. |
| --- | --- |

(164)

Curaçao esitas märkusi 31. juulil 2013 saabunud kirjas.

| (165) | Curaçao on ICCATiga koostööd tegev mitteliikmesriik. Curaçao on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. |
| --- | --- |

(165)

Curaçao on ICCATiga koostööd tegev mitteliikmesriik. Curaçao on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni.

| (166) | Komisjon kogus ja analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Curaçao täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis ja mille on kehtestanud ICCAT. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon kogus ja analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Curaçao täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis ja mille on kehtestanud ICCAT.

| (167) | Komisjon kasutas selleks piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide, antud juhul ICCATi avaldatud andmetest saadud teavet. Hinnates seda, kuidas Curaçao täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi rahvusvahelisi kohustusi ning millised on tema tulemused seoses piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kehtestatud eeskirjadega, võttis komisjon arvesse ka Curaçao kavatsust arendada oma rahvusvahelist kalandust ja saada ICCATi täisliikmeks, mida ta väljendas 2013. aasta juunis toimunud komisjoni kontrollkäigu ajal. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon kasutas selleks piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide, antud juhul ICCATi avaldatud andmetest saadud teavet. Hinnates seda, kuidas Curaçao täidab lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi rahvusvahelisi kohustusi ning millised on tema tulemused seoses piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide kehtestatud eeskirjadega, võttis komisjon arvesse ka Curaçao kavatsust arendada oma rahvusvahelist kalandust ja saada ICCATi täisliikmeks, mida ta väljendas 2013. aasta juunis toimunud komisjoni kontrollkäigu ajal.

7.   CURAÇAO VÕIMALIK KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (168) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Curaçao kohustusi lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Curaçao kohustusi lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

7.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning ETR-kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkt a)

| (169) | Curaçao lipu all sõitvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade küsimuses märgitakse piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt koostatud laevade nimekirjade põhjal, et selliseid laevu ei ole ei esialgsetes ega lõplikes ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjades ning et puuduvad tõendid varasematest Curaçao lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi juhtumitest, mille põhjal komisjon saaks analüüsida Curaçao tulemusi seoses korduva ETR-kalapüügiga. Sellele vaatamata on oluline märkida, et komisjoni saadud teabe põhjal on kaks Curaçao lipu all sõitvat laeva osalenud mitmes väidetavas ETR-kalapüügi juhtumis. Nimelt teavitasid Jaapani ja Uus-Meremaa valitsus 2011. aastal majandusarengu ministeeriumi, et Curaçao lipu all sõitev laev püüdis Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni alal süvavee nakkevõrkudega põhjalähedasi hailiike. Süvavee nakkevõrkude kasutamine sellel alal oli keelatud meetmete raames, mis on kokku lepitud 2009. aasta Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni asutamise ettepaneku üle peetud rahvusvaheliste konsultatsioonide lõppaktis (lõppakt) (37). Samuti oli Curaçao kinnitanud selle laeva püügisertifikaadid kõnealuse perioodi kohta. Curaçao on algatanud laeva suhtes uurimismenetluse ja rakendanud ettevaatusabinõusid, et lõpetada tema püügitegevus Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni püügialal. Karistust aga laevale ei määratud. Kokkuvõttes rikkus Curaçao eespool kirjeldatud viisil tegutsedes ÜRO mereõiguse konventsiooni artikleid 117 ja 118. |
| --- | --- |

(169)

Curaçao lipu all sõitvate ETR-kalapüügiga tegelevate laevade küsimuses märgitakse piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt koostatud laevade nimekirjade põhjal, et selliseid laevu ei ole ei esialgsetes ega lõplikes ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjades ning et puuduvad tõendid varasematest Curaçao lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi juhtumitest, mille põhjal komisjon saaks analüüsida Curaçao tulemusi seoses korduva ETR-kalapüügiga. Sellele vaatamata on oluline märkida, et komisjoni saadud teabe põhjal on kaks Curaçao lipu all sõitvat laeva osalenud mitmes väidetavas ETR-kalapüügi juhtumis. Nimelt teavitasid Jaapani ja Uus-Meremaa valitsus 2011. aastal majandusarengu ministeeriumi, et Curaçao lipu all sõitev laev püüdis Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni alal süvavee nakkevõrkudega põhjalähedasi hailiike. Süvavee nakkevõrkude kasutamine sellel alal oli keelatud meetmete raames, mis on kokku lepitud 2009. aasta Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni asutamise ettepaneku üle peetud rahvusvaheliste konsultatsioonide lõppaktis (lõppakt) (37). Samuti oli Curaçao kinnitanud selle laeva püügisertifikaadid kõnealuse perioodi kohta. Curaçao on algatanud laeva suhtes uurimismenetluse ja rakendanud ettevaatusabinõusid, et lõpetada tema püügitegevus Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni püügialal. Karistust aga laevale ei määratud. Kokkuvõttes rikkus Curaçao eespool kirjeldatud viisil tegutsedes ÜRO mereõiguse konventsiooni artikleid 117 ja 118.

7.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (170) | Komisjon analüüsis, kas Curaçao on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ja kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära ETR-kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon analüüsis, kas Curaçao on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügi eest vastutavate ettevõtjate suhtes ja kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära ETR-kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (171) | Komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel Curaçaosse tehti kindlaks mitu asjaolu, millest ilmnes, et Curaçao tegevus lipuriigina ei ole nõuetega vastavuses. Lipuriigi kohustuste hulka kuulub eelkõige nõue kohaldada oma lipu all sõitvate laevade suhtes tõhusalt oma jurisdiktsiooni ja kontrolli haldus-, tehnilistes ja sotsiaalküsimustes, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94 ja ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava eeskirjadega. Eespool nimetatud komisjoni kontrollkäikudel avastati seoses Curaçao suutlikkusega kalanduse ja kalalaevastiku majandamise süsteemi valdkonnas olulisi probleeme seire-, kontrolli- ja järelevalvealaste meetmete ja menetluseeskirjade rakendamise kvaliteedis. |
| --- | --- |

(171)

Komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel Curaçaosse tehti kindlaks mitu asjaolu, millest ilmnes, et Curaçao tegevus lipuriigina ei ole nõuetega vastavuses. Lipuriigi kohustuste hulka kuulub eelkõige nõue kohaldada oma lipu all sõitvate laevade suhtes tõhusalt oma jurisdiktsiooni ja kontrolli haldus-, tehnilistes ja sotsiaalküsimustes, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94 ja ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava eeskirjadega. Eespool nimetatud komisjoni kontrollkäikudel avastati seoses Curaçao suutlikkusega kalanduse ja kalalaevastiku majandamise süsteemi valdkonnas olulisi probleeme seire-, kontrolli- ja järelevalvealaste meetmete ja menetluseeskirjade rakendamise kvaliteedis.

| (172) | Esiteks tehti 2013. aasta märtsis ja juunis toimunud komisjoni kontrollkäikudel kindlaks, et ETR-kalapüügi suhtes kehtib ebapiisav karistussüsteem, mis ei taga tulemuslikult nõuete täitmist, ei hoia rikkumisi ära igal pool ega võta rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(172)

Esiteks tehti 2013. aasta märtsis ja juunis toimunud komisjoni kontrollkäikudel kindlaks, et ETR-kalapüügi suhtes kehtib ebapiisav karistussüsteem, mis ei taga tulemuslikult nõuete täitmist, ei hoia rikkumisi ära igal pool ega võta rikkujatelt ära ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud kasu.

| (173) | Teiseks avastati kontrollkäikudel märkimisväärseid puudusi Curaçao jälgitavussüsteemis. Nimelt tehti kohapeal erinevaid dokumente kontrollides kindlaks, et Curaçao ametiasutused ei suuda tagada jälgitavust kõikides püügitegevuse järkudes: püük, ümberlaadimine, lossimine, vedu, eksport ja kaubandus. |
| --- | --- |

(173)

Teiseks avastati kontrollkäikudel märkimisväärseid puudusi Curaçao jälgitavussüsteemis. Nimelt tehti kohapeal erinevaid dokumente kontrollides kindlaks, et Curaçao ametiasutused ei suuda tagada jälgitavust kõikides püügitegevuse järkudes: püük, ümberlaadimine, lossimine, vedu, eksport ja kaubandus.

| (174) | Kolmandaks on olulisi puudusi Curaçao kontrollil oma kaugpüügilaevastiku üle. Kalalaevade ja nende püügi kontrollimine on majandusarengu ministeeriumi ülesanne, nagu ka püügilitsentside väljastamine, peatamine ja äravõtmine. Curaçaol ei ole kalapüügiseirekeskust. Curaçao kaugpüügilaevastiku tehnilisi omadusi arvestades on Curaçao suutlikkuses oma kaugpüügilaevastiku käitumist ning kohustuste ja eeskirjade täitmist kontrollida olulisi nõrkusi nii halduslikus, korralduslikus kui tehnilises mõttes. Ehkki Curaçao seinerid on varustatud kaasaegsete andmeedastusvahenditega, ei võimalda majandusarengu ministeeriumis kasutatava laevaseiresüsteemi tarkvara piiratud funktsioonid ja paberipõhine andmete kogumise süsteem esitatud andmeid piisaval määral kontrollida ja tasakaalustada. |
| --- | --- |

(174)

Kolmandaks on olulisi puudusi Curaçao kontrollil oma kaugpüügilaevastiku üle. Kalalaevade ja nende püügi kontrollimine on majandusarengu ministeeriumi ülesanne, nagu ka püügilitsentside väljastamine, peatamine ja äravõtmine. Curaçaol ei ole kalapüügiseirekeskust. Curaçao kaugpüügilaevastiku tehnilisi omadusi arvestades on Curaçao suutlikkuses oma kaugpüügilaevastiku käitumist ning kohustuste ja eeskirjade täitmist kontrollida olulisi nõrkusi nii halduslikus, korralduslikus kui tehnilises mõttes. Ehkki Curaçao seinerid on varustatud kaasaegsete andmeedastusvahenditega, ei võimalda majandusarengu ministeeriumis kasutatava laevaseiresüsteemi tarkvara piiratud funktsioonid ja paberipõhine andmete kogumise süsteem esitatud andmeid piisaval määral kontrollida ja tasakaalustada.

| (175) | Neljandaks ei taga Curaçao ametiasutused saadud laevaseiresüsteemi andmete pidevat seiret. Tehnilisteks ja funktsionaalseteks nõrkusteks on laevaseiresüsteemi andmete lugemiseks ja kogumiseks kasutatava tarkvara piiratud funktsioonid. Tugilaevad on varustatud laevaseiresüsteemiga ja peaksid korrapäraselt andmeid edastama, samas kui transpordilaevadel on küll laevaseiresüsteem, kuid nad on kohustatud andmeid edastama üksnes siis, kui pardal on kala. |
| --- | --- |

(175)

Neljandaks ei taga Curaçao ametiasutused saadud laevaseiresüsteemi andmete pidevat seiret. Tehnilisteks ja funktsionaalseteks nõrkusteks on laevaseiresüsteemi andmete lugemiseks ja kogumiseks kasutatava tarkvara piiratud funktsioonid. Tugilaevad on varustatud laevaseiresüsteemiga ja peaksid korrapäraselt andmeid edastama, samas kui transpordilaevadel on küll laevaseiresüsteem, kuid nad on kohustatud andmeid edastama üksnes siis, kui pardal on kala.

| (176) | Viiendaks täheldas komisjon 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et kooskõlastamine ja koostöö Curaçao lipu all sõitvate kaugpüügilaevade ja Curaçao pädevate ametiasutuste vahelisel andmete edastamisel on püügitegevuse tõhusa seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tagamiseks ebapiisav. See asjaolu tõendab, et Curaçao ei suuda lipuriigina seirata ega kontrollida oma kalalaevastiku püügitegevust ega kohaldada jurisdiktsiooni iga oma lipu all sõitva laeva suhtes, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. Curaçao sellised tulemused seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitustega, mille kohaselt peaksid lipuriigid tagama püügitegevuse igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve. |
| --- | --- |

(176)

Viiendaks täheldas komisjon 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et kooskõlastamine ja koostöö Curaçao lipu all sõitvate kaugpüügilaevade ja Curaçao pädevate ametiasutuste vahelisel andmete edastamisel on püügitegevuse tõhusa seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tagamiseks ebapiisav. See asjaolu tõendab, et Curaçao ei suuda lipuriigina seirata ega kontrollida oma kalalaevastiku püügitegevust ega kohaldada jurisdiktsiooni iga oma lipu all sõitva laeva suhtes, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. Curaçao sellised tulemused seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitustega, mille kohaselt peaksid lipuriigid tagama püügitegevuse igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve.

| (177) | Kuuendaks on Curaçao rahvusvaheliste lipuriigikohustustega, eriti ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94 vastuolus töötajate vähesus, laevade poolt igapäevaselt edastatud andmete õigsuse kontrolli puudumine ning täpsete kontrollimenetluste ja spetsiaalse kontrolli puudumine majandusarengu ministeeriumi töötajatele mõeldud suuniste või menetlusjuhendite kujul. Samuti ei ole Curaçao rakendanud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi, eriti punkti 34. |
| --- | --- |

(177)

Kuuendaks on Curaçao rahvusvaheliste lipuriigikohustustega, eriti ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94 vastuolus töötajate vähesus, laevade poolt igapäevaselt edastatud andmete õigsuse kontrolli puudumine ning täpsete kontrollimenetluste ja spetsiaalse kontrolli puudumine majandusarengu ministeeriumi töötajatele mõeldud suuniste või menetlusjuhendite kujul. Samuti ei ole Curaçao rakendanud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi, eriti punkti 34.

| (178) | Põhjendustes 173–176 kirjeldatud olukorda arvestades ei ole Curaçao suutnud tõestada, et ta täidab ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punktis b sätestatud tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga oma lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes. |
| --- | --- |

(178)

Põhjendustes 173–176 kirjeldatud olukorda arvestades ei ole Curaçao suutnud tõestada, et ta täidab ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõike 2 punktis b sätestatud tingimusi, mille kohaselt kohaldab lipuriik oma siseriikliku õiguse alusel jurisdiktsiooni iga oma lipu all sõitva laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes.

| (179) | Curaçao ei täitnud ka rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 118 riikide koostöö kohta elusressursside kaitseks ja majandamiseks. Nimelt takistab ametliku alaliselt tegutseva ja ühtse kontaktpunktina toimiva kalapüügiseirekeskuse puudumine tõsiselt tõhusat koostööd kolmandate riikidega, kes on seotud Curaçao laevade püütud tuuniliikide ümberlaadimise ja lossimisega. |
| --- | --- |

(179)

Curaçao ei täitnud ka rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi, mis tulenevad ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 118 riikide koostöö kohta elusressursside kaitseks ja majandamiseks. Nimelt takistab ametliku alaliselt tegutseva ja ühtse kontaktpunktina toimiva kalapüügiseirekeskuse puudumine tõsiselt tõhusat koostööd kolmandate riikidega, kes on seotud Curaçao laevade püütud tuuniliikide ümberlaadimise ja lossimisega.

| (180) | Curaçao ei suutnud seega tõestada, et ta teeb teiste riikidega koostööd ja kooskõlastab tegevust ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel, nagu näeb ette ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkt 28, eriti selle lõige 6, mille kohaselt peaksid riigid arendama välja koostöömehhanismid, mis võimaldavad muu hulgas ETR-kalapüügile kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

(180)

Curaçao ei suutnud seega tõestada, et ta teeb teiste riikidega koostööd ja kooskõlastab tegevust ETR-kalapüügi vältimisel, ärahoidmisel ja lõpetamisel, nagu näeb ette ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkt 28, eriti selle lõige 6, mille kohaselt peaksid riigid arendama välja koostöömehhanismid, mis võimaldavad muu hulgas ETR-kalapüügile kiiresti reageerida.

| (181) | Seoses püügisertifitseerimissüsteemiga täheldati komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et Curaçao püügisertifikaatide kinnitamise süsteemis on lünki. Curaçao kinnitas püügisertifikaate, ilma et tema ametiasutused oleksid teavet tegelikult kohapeal kontrollinud, mis on vastuolus ICCATi soovituse 09-11 (38) nõuetega. Samuti on kindlaks tehtud, et Curaçao ametiasutused ei tee mingit koostööd lossimisriikidega (st Elevandiluuranniku, Senegali ja Ghanaga). Püügisertifitseerimissüsteem põhineb ainult dokumentide kontrollimisel. Laevaseiresüsteemi abil saab seirata laevade liikumist merel, kuid elementaarne liikumise seire süsteem ei võimalda koguda andmete ajalugu ega väljasta hoiatusi. Need faktid tõestavad, et Curaçao ei suuda täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 118 ja 119 sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(181)

Seoses püügisertifitseerimissüsteemiga täheldati komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et Curaçao püügisertifikaatide kinnitamise süsteemis on lünki. Curaçao kinnitas püügisertifikaate, ilma et tema ametiasutused oleksid teavet tegelikult kohapeal kontrollinud, mis on vastuolus ICCATi soovituse 09-11 (38) nõuetega. Samuti on kindlaks tehtud, et Curaçao ametiasutused ei tee mingit koostööd lossimisriikidega (st Elevandiluuranniku, Senegali ja Ghanaga). Püügisertifitseerimissüsteem põhineb ainult dokumentide kontrollimisel. Laevaseiresüsteemi abil saab seirata laevade liikumist merel, kuid elementaarne liikumise seire süsteem ei võimalda koguda andmete ajalugu ega väljasta hoiatusi. Need faktid tõestavad, et Curaçao ei suuda täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 118 ja 119 sätestatud eeskirju.

| (182) | Püügisertifikaatide kinnitamisel puuduvad muud kontrollivahendid peale laevaseiresüsteemi. Laevade puhul, mis püüavad kala alaliselt Curaçao vetest väljapool ja lossivad suurema osa saagist või laadivad selle ümber Elevandiluurannikul ja Angolas, toetuvad Curaçao ametiasutused seega ainult ettevõtjate esitatud andmetele. Lossimis- või ümberlaadimissadamas kontrolle ei tehta. Samuti ei ole sisse seatud koostööd lossimis- või ümberlaadimiskohaks olevate riikidega. |
| --- | --- |

(182)

Püügisertifikaatide kinnitamisel puuduvad muud kontrollivahendid peale laevaseiresüsteemi. Laevade puhul, mis püüavad kala alaliselt Curaçao vetest väljapool ja lossivad suurema osa saagist või laadivad selle ümber Elevandiluurannikul ja Angolas, toetuvad Curaçao ametiasutused seega ainult ettevõtjate esitatud andmetele. Lossimis- või ümberlaadimissadamas kontrolle ei tehta. Samuti ei ole sisse seatud koostööd lossimis- või ümberlaadimiskohaks olevate riikidega.

| (183) | Curaçao ei ole töötanud välja püügiaruandlussüsteemi, mis tagaks kogu saagi registreerimise reaalajas, ega ka elektroonilise logiraamatu süsteemi. Seega ei ole ta loonud võimalusi täieliku kontrolli ja jälgitavuse tagamiseks ega laevaseiresüsteemi asukohaandmete, lossimiste ning lossimis- ja ümberlaadimisandmete tõhusaks ülekontrollimiseks. Seetõttu ei ole Curaçao tulemused selles valdkonnas kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 28 sätestatud soovitustega. |
| --- | --- |

(183)

Curaçao ei ole töötanud välja püügiaruandlussüsteemi, mis tagaks kogu saagi registreerimise reaalajas, ega ka elektroonilise logiraamatu süsteemi. Seega ei ole ta loonud võimalusi täieliku kontrolli ja jälgitavuse tagamiseks ega laevaseiresüsteemi asukohaandmete, lossimiste ning lossimis- ja ümberlaadimisandmete tõhusaks ülekontrollimiseks. Seetõttu ei ole Curaçao tulemused selles valdkonnas kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 28 sätestatud soovitustega.

| (184) | Avamerepüüki käsitlev 7. oktoobri 2010. aasta riiklik määrus (Landsbesluit visserij op volle zee – PB nr 109) on Curaçao peamine kalandusalane õigusakt, mis reguleerib rahvusvahelise kalanduse valdkonda. 2010. aasta riikliku määrusega on kehtestatud rahvusvaheline litsentside süsteem. Õigusaktis käsitletakse ümberlaadimist, aruandluskohustusi ja laevaseiresüsteemi. |
| --- | --- |

(184)

Avamerepüüki käsitlev 7. oktoobri 2010. aasta riiklik määrus (Landsbesluit visserij op volle zee – PB nr 109) on Curaçao peamine kalandusalane õigusakt, mis reguleerib rahvusvahelise kalanduse valdkonda. 2010. aasta riikliku määrusega on kehtestatud rahvusvaheline litsentside süsteem. Õigusaktis käsitletakse ümberlaadimist, aruandluskohustusi ja laevaseiresüsteemi.

| (185) | 1991. aasta riiklik kalandusseadus (Visserijlandsverordening) on peamine riiklik kalandusalane õigusakt, mis reguleerib kalapüüki Curaçao territoriaalvetes ja tema kalapüügi piirkonnas. |
| --- | --- |

(185)

1991. aasta riiklik kalandusseadus (Visserijlandsverordening) on peamine riiklik kalandusalane õigusakt, mis reguleerib kalapüüki Curaçao territoriaalvetes ja tema kalapüügi piirkonnas.

| (186) | Seoses Curaçao õigus- ja haldusraamistikuga ilmnes komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et Curaçaos loodud struktuurides ja süsteemides on puudusi. Nimelt ei ole Curaçaos sisse seatud rikkumiste ja karistuste registrit, mis lihtsustaks laevaomanike varasema ETR-kalapüügi kontrollimist. Halduskaristuste ja trahvide üldine suurus ei ole piisav, mistõttu need ei moodusta järjekindlat ja hoiatavat karistussüsteemi. Curaçao teatel puuduvad tema õigusaktides halduslikud täitemeetmed. Seetõttu ei ole võimalik ETR-kalapüügi eest vastutavatele isikutele haldustrahvi määrata ning Curaçao valitsus ei saa rakendada ennetus- ja täitemeetmeid. Eespool kirjeldatud viisil tegutsedes ei ole Curaçao järginud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklit 94. |
| --- | --- |

(186)

Seoses Curaçao õigus- ja haldusraamistikuga ilmnes komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et Curaçaos loodud struktuurides ja süsteemides on puudusi. Nimelt ei ole Curaçaos sisse seatud rikkumiste ja karistuste registrit, mis lihtsustaks laevaomanike varasema ETR-kalapüügi kontrollimist. Halduskaristuste ja trahvide üldine suurus ei ole piisav, mistõttu need ei moodusta järjekindlat ja hoiatavat karistussüsteemi. Curaçao teatel puuduvad tema õigusaktides halduslikud täitemeetmed. Seetõttu ei ole võimalik ETR-kalapüügi eest vastutavatele isikutele haldustrahvi määrata ning Curaçao valitsus ei saa rakendada ennetus- ja täitemeetmeid. Eespool kirjeldatud viisil tegutsedes ei ole Curaçao järginud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklit 94.

| (187) | Komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikude jooksul ning pärast Curaçao teabe esitamist täheldas komisjon, et vaatamata Curaçao õigus- ja haldusraamistiku puudulikkuse tunnistamisele ei võtnud Curaçao pädevad ametiasutused meetmeid, et alustada vajalikke menetlusi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi kohandamiseks ja Curaçao kalandusalaste õigusaktide läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(187)

Komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikude jooksul ning pärast Curaçao teabe esitamist täheldas komisjon, et vaatamata Curaçao õigus- ja haldusraamistiku puudulikkuse tunnistamisele ei võtnud Curaçao pädevad ametiasutused meetmeid, et alustada vajalikke menetlusi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi kohandamiseks ja Curaçao kalandusalaste õigusaktide läbivaatamiseks.

| (188) | Komisjoni kogutud tõendusmaterjalist ilmneb seega, et Curaçao tulemused tõhusate täitemeetmete valdkonnas ei ole samuti kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 21 soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(188)

Komisjoni kogutud tõendusmaterjalist ilmneb seega, et Curaçao tulemused tõhusate täitemeetmete valdkonnas ei ole samuti kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 21 soovitustega, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et ETR-kalapüügiga tegelevate laevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (189) | Curaçao ametiasutuste suutlikkuse küsimuses tõdetakse, et ÜRO inimarengu indeksis ei ole Curaçao arengutaseme kohta andmeid. Maailmapanga maailma arengunäitajate (39) kohaselt aga on Curaçao kõrge sissetulekuga riik. Curaçao positsiooni arvestades ei peeta vajalikuks tema pädevate ametiasutuste suutlikkust analüüsida. |
| --- | --- |

(189)

Curaçao ametiasutuste suutlikkuse küsimuses tõdetakse, et ÜRO inimarengu indeksis ei ole Curaçao arengutaseme kohta andmeid. Maailmapanga maailma arengunäitajate (39) kohaselt aga on Curaçao kõrge sissetulekuga riik. Curaçao positsiooni arvestades ei peeta vajalikuks tema pädevate ametiasutuste suutlikkust analüüsida.

| (190) | Komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel saadud teabe põhjal ei saa väita, et Curaçao ametiasutustel ei ole piisavalt rahalisi vahendeid. Pigem puudub neil vajalik õigus- ja haldusraamistik ning neil ei ole volitusi ülesandeid täita. Tuleb ka rõhutada, et kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 85 ja 86 soovitustega arenguriikide erinõuete kohta on komisjon toetanud Curaçaod ELi ETR-kalapüügi määruse rakendamisel komisjoni rahastatud tehnilise abi eriprogrammi kaudu (40). |
| --- | --- |

(190)

Komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel saadud teabe põhjal ei saa väita, et Curaçao ametiasutustel ei ole piisavalt rahalisi vahendeid. Pigem puudub neil vajalik õigus- ja haldusraamistik ning neil ei ole volitusi ülesandeid täita. Tuleb ka rõhutada, et kooskõlas ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 85 ja 86 soovitustega arenguriikide erinõuete kohta on komisjon toetanud Curaçaod ELi ETR-kalapüügi määruse rakendamisel komisjoni rahastatud tehnilise abi eriprogrammi kaudu (40).

| (191) | Kõike eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse, et vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja lõike 5 punktidele b ja d ei ole Curaçao täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina. |
| --- | --- |

(191)

Kõike eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse, et vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja lõike 5 punktidele b ja d ei ole Curaçao täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on lipuriigina.

7.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (192) | Curaçao on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. 17. novembrist 2010 on Curaçao ICCATiga koostööd tegev mitteliikmesriik. |
| --- | --- |

(192)

Curaçao on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni. 17. novembrist 2010 on Curaçao ICCATiga koostööd tegev mitteliikmesriik.

| (193) | Selleks et selgitada rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist Curaçaos, on oluline märkida, et Madalmaade Kuningriik ratifitseeris 2007. aastal Hollandi Antillide nimel ÜRO mereõiguse konventsiooni ning et Curaçaos kehtivad kõik Hollandi Antillide poolt enne 10. oktoobrit 2010 vastu võetud õigusaktid. |
| --- | --- |

(193)

Selleks et selgitada rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist Curaçaos, on oluline märkida, et Madalmaade Kuningriik ratifitseeris 2007. aastal Hollandi Antillide nimel ÜRO mereõiguse konventsiooni ning et Curaçaos kehtivad kõik Hollandi Antillide poolt enne 10. oktoobrit 2010 vastu võetud õigusaktid.

| (194) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Curaçao staatusega ICCATiga koostööd tegeva mitteliikmesriigina. Samuti analüüsis komisjon kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Curaçao nõustumisega rakendada ICCATi poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Curaçao staatusega ICCATiga koostööd tegeva mitteliikmesriigina. Samuti analüüsis komisjon kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Curaçao nõustumisega rakendada ICCATi poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

| (195) | Komisjon analüüsis kättesaadavat ICCATi teavet nõuete täitmise tulemuslikkuse kohta. Selleks kasutas komisjon ICCATi kokkuvõtlikke vastavustabeleid (41). |
| --- | --- |

(195)

Komisjon analüüsis kättesaadavat ICCATi teavet nõuete täitmise tulemuslikkuse kohta. Selleks kasutas komisjon ICCATi kokkuvõtlikke vastavustabeleid (41).

| (196) | 2012. aasta osas määras ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete täitmise komitee (vastavuskomitee) Curaçao kindlaks kui riigi, kes ei täida kohustust esitada ICCATile õigeaegselt aruandeid, statistikat ja andmeid. Vastavuskomitee koosoleku aruande kokkuvõtlikes vastavustabelites (42) määrati Curaçao kindlaks kui riik, kes esitas hilinenult või ebatäielikult järgmised dokumendid: I ülesande andmed kalalaevastiku omaduste kohta iga-aastaste aruannete ja statistika osas; riigisisesed meetmed (üle 20 m pikkused laevad) kaitse- ja majandamismeetmete osas; teave juurdepääsukokkulepete kohta; ümberlaadimiste aruanne; kvootide ja püügipiirangute vastavustabelid. Nimetatud ICCATi eeskirjade ja soovituste (peamiselt soovituse 11-12) rikkumised koos muude käesoleva otsuse osades 7.1 ja 7.2 välja toodud asjaoludega näitavad, et Curaçao täidab puudulikult majandamis- ja kaitsemeetmetega seotud lipuriigikohustusi, mis on kehtestatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 117 ja 118. |
| --- | --- |

(196)

2012. aasta osas määras ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete täitmise komitee (vastavuskomitee) Curaçao kindlaks kui riigi, kes ei täida kohustust esitada ICCATile õigeaegselt aruandeid, statistikat ja andmeid. Vastavuskomitee koosoleku aruande kokkuvõtlikes vastavustabelites (42) määrati Curaçao kindlaks kui riik, kes esitas hilinenult või ebatäielikult järgmised dokumendid: I ülesande andmed kalalaevastiku omaduste kohta iga-aastaste aruannete ja statistika osas; riigisisesed meetmed (üle 20 m pikkused laevad) kaitse- ja majandamismeetmete osas; teave juurdepääsukokkulepete kohta; ümberlaadimiste aruanne; kvootide ja püügipiirangute vastavustabelid. Nimetatud ICCATi eeskirjade ja soovituste (peamiselt soovituse 11-12) rikkumised koos muude käesoleva otsuse osades 7.1 ja 7.2 välja toodud asjaoludega näitavad, et Curaçao täidab puudulikult majandamis- ja kaitsemeetmetega seotud lipuriigikohustusi, mis on kehtestatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 117 ja 118.

| (197) | Laevastikupoliitika küsimuses tegi komisjon kindlaks, et kõik Curaçao tööstuslikud laevad kuuluvad välismaistele laevaomanikele ning Curaçao saab üksnes identifitseerida laeva kasusaava omaniku. Komisjon usub, et kasusaava omaniku kontaktandmete olemasolu ei ole piisav tõend, et lipuriigi ja laevade vahel on tegelik seos, ning leiab, et selline olukord ei ole vastavuses ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 91 sätetega laevade riikkondsuse kohta. |
| --- | --- |

(197)

Laevastikupoliitika küsimuses tegi komisjon kindlaks, et kõik Curaçao tööstuslikud laevad kuuluvad välismaistele laevaomanikele ning Curaçao saab üksnes identifitseerida laeva kasusaava omaniku. Komisjon usub, et kasusaava omaniku kontaktandmete olemasolu ei ole piisav tõend, et lipuriigi ja laevade vahel on tegelik seos, ning leiab, et selline olukord ei ole vastavuses ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 91 sätetega laevade riikkondsuse kohta.

| (198) | Samuti tehti komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel saadud teabe põhjal kindlaks, et avamerel tegutsevaid kalalaevu registreerib üks ametiasutus (Curaçao mereamet), majandamise ja seirega tegeleb aga teine asutus (majandusarengu ministeerium). Selline ülesannete jaotus nõuab pädevate ametiasutuste vahelist tihedat kooskõlastamist ja koostööd. Komisjon märkas 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et Curaçao mereameti ja majandusarengu ministeeriumi vahel selline koostöö puudub. Nimetatud kontrollkäikudel kindlaks tehtud asjaoludest ilmneb ka, et Curaçaos kehtiv laevade registreerimise kord ei võta arvesse laevade ja nende omanike varasemat osalemist ETR-kalapüügis. Ilmnes, et Curaçao pädevad ametiasutused ei kontrolli laeva registreerimisel laeva ajalugu ega selle võimalikku seotust ETR-kalapüügiga. Sellega ei täida Curaçao ICCATi soovituses 05-07 kehtestatud nõudeid laevade registreerimise või neile lipu kandmise õiguse andmise kohta ning see on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. Curaçao tulemused kalalaevade registreerimise valdkonnas ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 36 ja 38 soovitustega, mille kohaselt lipuriigid peaksid vältima varem nõudeid rikkunud laevade registreerimist oma lipu alla ja hoidma ära laevade ümberregistreerimise teise riigi lipu alla eesmärgiga eirata riiklikke, piirkondlikke või ülemaailmseid kaitse- ja majandamismeetmeid või -sätteid. Curaçao eespool kirjeldatud tulemused kalalaevade registreerimise valdkonnas ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 39 soovitustega, mille kohaselt liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, sealhulgas keelduma andmast laevale püügiluba või õigust selle riigi lipu all sõita, et hoida ära sagedasi lipuvahetusi, st korduvat ja kiiret laeva lipuriigi vahetamist eesmärgiga hoida kõrvale kaitse- ja majandamismeetmete või -sätete täitmisest. |
| --- | --- |

(198)

Samuti tehti komisjoni 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel saadud teabe põhjal kindlaks, et avamerel tegutsevaid kalalaevu registreerib üks ametiasutus (Curaçao mereamet), majandamise ja seirega tegeleb aga teine asutus (majandusarengu ministeerium). Selline ülesannete jaotus nõuab pädevate ametiasutuste vahelist tihedat kooskõlastamist ja koostööd. Komisjon märkas 2013. aasta märtsi ja juuni kontrollkäikudel, et Curaçao mereameti ja majandusarengu ministeeriumi vahel selline koostöö puudub. Nimetatud kontrollkäikudel kindlaks tehtud asjaoludest ilmneb ka, et Curaçaos kehtiv laevade registreerimise kord ei võta arvesse laevade ja nende omanike varasemat osalemist ETR-kalapüügis. Ilmnes, et Curaçao pädevad ametiasutused ei kontrolli laeva registreerimisel laeva ajalugu ega selle võimalikku seotust ETR-kalapüügiga. Sellega ei täida Curaçao ICCATi soovituses 05-07 kehtestatud nõudeid laevade registreerimise või neile lipu kandmise õiguse andmise kohta ning see on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. Curaçao tulemused kalalaevade registreerimise valdkonnas ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 36 ja 38 soovitustega, mille kohaselt lipuriigid peaksid vältima varem nõudeid rikkunud laevade registreerimist oma lipu alla ja hoidma ära laevade ümberregistreerimise teise riigi lipu alla eesmärgiga eirata riiklikke, piirkondlikke või ülemaailmseid kaitse- ja majandamismeetmeid või -sätteid. Curaçao eespool kirjeldatud tulemused kalalaevade registreerimise valdkonnas ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 39 soovitustega, mille kohaselt liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, sealhulgas keelduma andmast laevale püügiluba või õigust selle riigi lipu all sõita, et hoida ära sagedasi lipuvahetusi, st korduvat ja kiiret laeva lipuriigi vahetamist eesmärgiga hoida kõrvale kaitse- ja majandamismeetmete või -sätete täitmisest.

| (199) | Lisaks on Curaçaol riikliku registri kõrval ka laevapereta prahitud laevade register, mis võimaldab teise riigi lipu alla registreeritud laeval ajutiselt Curaçao lipu all sõita. On oluline märkida, et teise riigi laeva registreerimisel Curaçao laevapereta prahitud laevade registris teatavad Curaçao ametiasutused sellest lihtsalt teisele lipuriigile. Curaçao ametiasutused ei kontrolli sellistel juhtudel täiendavalt laevade reedereid ja/või kasusaavaid omanikke. Samuti tuleb märkida, et on olnud juhtumeid, kus Curaçao lipu all sõitev transpordilaev on ICCATi juures registreeritud teise riigi all (Filipiinide), ilma et Curaçao ametiasutusi sellest teavitataks. Kokkuvõttes ei ole Curaçao selline tegevus kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94, milles sätestatakse lipuriigi kohustused tema lipu all sõitvate laevade suhtes. Sellega seoses tuleb märkida, et Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon (ITF) käsitleb Curaçaod mugavuslipu riigina (43). |
| --- | --- |

(199)

Lisaks on Curaçaol riikliku registri kõrval ka laevapereta prahitud laevade register, mis võimaldab teise riigi lipu alla registreeritud laeval ajutiselt Curaçao lipu all sõita. On oluline märkida, et teise riigi laeva registreerimisel Curaçao laevapereta prahitud laevade registris teatavad Curaçao ametiasutused sellest lihtsalt teisele lipuriigile. Curaçao ametiasutused ei kontrolli sellistel juhtudel täiendavalt laevade reedereid ja/või kasusaavaid omanikke. Samuti tuleb märkida, et on olnud juhtumeid, kus Curaçao lipu all sõitev transpordilaev on ICCATi juures registreeritud teise riigi all (Filipiinide), ilma et Curaçao ametiasutusi sellest teavitataks. Kokkuvõttes ei ole Curaçao selline tegevus kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94, milles sätestatakse lipuriigi kohustused tema lipu all sõitvate laevade suhtes. Sellega seoses tuleb märkida, et Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon (ITF) käsitleb Curaçaod mugavuslipu riigina (43).

| (200) | Viimaks tuleb märkida, et Curaçao ei ole töötanud välja ETR-kalapüügi vastast riiklikku tegevuskava, eirates sellega ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 25–27 soovitusi. |
| --- | --- |

(200)

Viimaks tuleb märkida, et Curaçao ei ole töötanud välja ETR-kalapüügi vastast riiklikku tegevuskava, eirates sellega ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktide 25–27 soovitusi.

| (201) | Kõike eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse, et vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 ei ole Curaçao täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(201)

Kõike eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse, et vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 ei ole Curaçao täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

7.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (202) | Tuletatakse meelde, et Curaçaod ei ole nimetatud määruse (EÜ) nr 1905/2006 II lisas, kus riigid on liigitatud arengutaseme alusel, ning et Curaçao arengutaseme kohta ei ole andmeid ka ÜRO inimarengu indeksis. Seevastu Maailmapanga 2013. aasta maailma arengunäitajate (44) kohaselt on Curaçao kõrge sissetulekuga riik. |
| --- | --- |

(202)

Tuletatakse meelde, et Curaçaod ei ole nimetatud määruse (EÜ) nr 1905/2006 II lisas, kus riigid on liigitatud arengutaseme alusel, ning et Curaçao arengutaseme kohta ei ole andmeid ka ÜRO inimarengu indeksis. Seevastu Maailmapanga 2013. aasta maailma arengunäitajate (44) kohaselt on Curaçao kõrge sissetulekuga riik.

| (203) | Arvestades kontrollkäikude tulemusi ja Maailmapanga maailma arengunäitajate andmeid Curaçao kohta, ei saa Curaçaod pidada riigiks, millel on otseselt tema arengutasemest tulenevaid eripiiranguid. Ei tuvastatud kinnitatud tõendeid selle kohta, et Curaçao suutmatus täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi on tingitud puudulikust arengust. Samuti ei ole konkreetseid tõendeid, mis seostaksid kindlakstehtud puudused püügitegevuse seire, kontrollimise ja järelevalve valdkonnas suutlikkuse ja infrastruktuuri võimaluste puudumisega. |
| --- | --- |

(203)

Arvestades kontrollkäikude tulemusi ja Maailmapanga maailma arengunäitajate andmeid Curaçao kohta, ei saa Curaçaod pidada riigiks, millel on otseselt tema arengutasemest tulenevaid eripiiranguid. Ei tuvastatud kinnitatud tõendeid selle kohta, et Curaçao suutmatus täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi on tingitud puudulikust arengust. Samuti ei ole konkreetseid tõendeid, mis seostaksid kindlakstehtud puudused püügitegevuse seire, kontrollimise ja järelevalve valdkonnas suutlikkuse ja infrastruktuuri võimaluste puudumisega.

| (204) | On oluline ka märkida, et komisjon on 2011. aastal juba rahastanud Curaçaos ETR-kalapüügi vastase võitlusega seotud tehnilise abi erimeedet (45). Ei ole mingeid tõendeid, et Curaçao oleks võtnud arvesse soovitusi kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(204)

On oluline ka märkida, et komisjon on 2011. aastal juba rahastanud Curaçaos ETR-kalapüügi vastase võitlusega seotud tehnilise abi erimeedet (45). Ei ole mingeid tõendeid, et Curaçao oleks võtnud arvesse soovitusi kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks.

| (205) | Kõike eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7, et Curaçao arengutase ei piira tema kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(205)

Kõike eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7, et Curaçao arengutase ei piira tema kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

8.   KOOSTÖÖD MITTETEGEVATE KOLMANDATE RIIKIDE VÕIMALIKU KINDLAKSMÄÄRAMISE KOKKUVÕTE

| (206) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Curaçao, Ghana ja Korea suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealuseid riike kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada nende võimalikust kindlaksmääramisest riigina, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(206)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Curaçao, Ghana ja Korea suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, turu- või rannikuäärse riigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealuseid riike kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada nende võimalikust kindlaksmääramisest riigina, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (207) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Curaçaod, Ghanat ja Koread võimalusest, et nad määratakse kindlaks kui koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Samuti peaks komisjon rakendama Curaçao, Ghana ja Korea suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Hea haldustava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul need riigid võivad teatele kirjalikult vastata ja olukorra lahendada. |
| --- | --- |

(207)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Curaçaod, Ghanat ja Koread võimalusest, et nad määratakse kindlaks kui koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Samuti peaks komisjon rakendama Curaçao, Ghana ja Korea suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Hea haldustava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul need riigid võivad teatele kirjalikult vastata ja olukorra lahendada.

| (208) | Curaçao, Ghana ja Korea teavitamine nende võimalikust kindlaksmääramisest riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega ka too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks, |
| --- | --- |

(208)

Curaçao, Ghana ja Korea teavitamine nende võimalikust kindlaksmääramisest riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega ka too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Curaçaod, Ghana Vabariiki ja Korea Vabariiki teavitatakse käesolevaga nende võimalikust kindlaksmääramisest kolmanda riigina, keda komisjon käsitab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

Brüssel, 26. november 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  Tururiikidega seotud meetmete kohta vt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvaheline tegevuskava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, punktid 65–76, ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhend, artikkel 11 lõige 2.

2

(3)  Qatari Investeerimisameti (QIA) 12. juuli 2011. aasta kiri.

3

(4)  OECD, „Ownership and Control of Ships”, aruanne, saadud aadressilt http://www.oecd.org/dataoecd/53/9/17846120.pdf

4

(5)  FAO, „Comprehensive record of fishing vessels, refrigerated transport vessels, supply vessels and beneficial ownership”, FAO kalandusosakonna uurimuse aruanne, märts 2010 (saadud aadressilt ftp://ftp.fao.org/FI/DOCUMENT/global_record/eims_272369.pdf) ja ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkt 18.

5

(6)  Koreal on püügikokkulepped 13 riigiga (Venemaa, Jaapan, Hiina, Tuvalu, Saalomoni saared, Kiribati, Paapua Uus-Guinea, Cooki saared, Prantsusmaa, Iraan, Austraalia, Mauritaania ja Ecuador).

6

(7)  USA riikliku merekalandusteenistuse aruanne, lk 24.

7

(8)  Teave saadud aadressilt http://hdr.undp.org/en/statistics/

8

(9)  CCAMLR, Aruanne CCAMLRi kolmekümnenda koosoleku (Austraalia, Hobart, 24. oktoober–4. november 2011) kohta, CCAMLR-XXX, lõiked 9.12–9.28.

9

(10)  Vastavuskomitee esitatud IOTC vastavusaruanne Korea kohta, vastavuskomitee 8. istung, 14.–16. märts, 2011, IOTC-2011-S15-CoC25Rev1[E].

10

(11)  IOTC vastavusaruanne, 10.3.2012, IOTC-2012-CoC09-CR14_Rev1[E].

11

(12)  IOTC 12. veebruari 2013. aasta ringkiri.

12

(13)  ICCATi kindlaksmääramiskiri, 4. märts 2010, ICCATi ringkiri nr 590, 4. märts 2010.

13

(14)  ICCATi kindlaksmääramiskiri, 18. jaanuar 2011, ICCATi ringkiri nr 173, 18. jaanuar 2011.

14

(15)  ICCATi muret väljendav kiri, 21. veebruar 2012, ICCATi ringkiri nr 636, 21. veebruar 2012.

15

(16)  ICCATi muret väljendav kiri, 11. veebruar 2013, ICCATi ringkiri nr 610, 11. veebruar 2013.

16

(17)  Vt joonealust märkust 8.

17

(18)  Tururiikidega seotud meetmete kohta vt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvaheline tegevuskava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, punktid 65–76, ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhend, artikkel 11 lõige 2.

18

(19)  Teave saadud aadressilt http://www.nmfs.noaa.gov/ia/iuu/msra_page/2013_biennial_report_to_congress__jan_11__2013__final.pdf

19

(20)  Teave saadud aadressidelt http://www.neafc.org/mcs/iuu/blist ja http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/search

20

(21)  ICCATi soovitus 06-11 ümberlaadimisprogrammi kehtestamise kohta, mille kohaselt kõik tuuni ja tuunilaadsete liikide ümberlaadimised ICCATi konventsiooni alal peavad toimuma sadamas.

21

(22)  ICCATi soovitus 03-14, mis käsitleb miinimumstandardeid laevaseiresüsteemi kehtestamiseks ICCATi konventsiooni alal.

22

(23)  Vt joonealust märkust 8.

23

(24)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

24

(25)  Teave saadud FCWC veebisaidilt http://www.fcwc-fish.org/

25

(26)  ICCATi kiri, 4. märts 2010, ICCATi ringkiri nr 592, 4. märts 2010.

26

(27)  ICCATi kiri, 18. jaanuar 2011, ICCATi ringkiri nr 174, 18. jaanuar 2011.

27

(28)  ICCATi kiri, 21. veebruar 2012, ICCATi ringkiri nr 634, 21. veebruar 2012.

28

(29)  ICCATi soovitus 09-01 suursilm-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta.

29

(30)  ICCATi soovitus 10-01 suursilm-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta.

30

(31)  ICCATi soovitus 11-01 suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta.

31

(32)  ICCATi kiri, 11. veebruar 2013, ICCATi ringkiri nr 609, 11. veebruar 2013.

32

(33)  ICCATi kiri, 30. aprill 2013, ICCATi ringkiri nr 2104, 30. aprill 2013.

33

(34)  USA riikliku merekalandusteenistuse aruanne, lk 23.

34

(35)  Vt joonealust märkust 8.

35

(36)  Arenguriikide toetamine ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse (EÜ) nr 1005/2008 rakendamise nõuete täitmisel, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

36

(37)  Teave saadud aadressilt http://www.southpacificrfmo.org/assets/Convention-and-Final-Act/2272942-v1-SPRFMOSignedFinalAct.pdf

37

(38)  ICCATi soovitus 09-11: ICCATi soovitus, millega muudetakse soovitust 08-12 ICCATi siniuim-tuuni püügi dokumenteerimise programmi kohta.

38

(39)  Teave saadud aadressilt http://data.worldbank.org/country/CW. Neid andmeid kasutati ÜRO inimarengu indeksi ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 asemel, milles Curaçaod ei nimetata.

39

(40)  Arenguriikide toetamine ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse (EÜ) nr 1005/2008 rakendamise nõuete täitmisel, EuropeAid/129609/C/SER/Multi, 13.–27. juuni 2011.

40

(41)  ICCATi 2013. aasta jaanuari 18. erikoosoleku toimetiste 10. lisa 3. liide, Kahe aasta aruanne 2012.–2013. aasta kohta, I osa (2012), 1. kd.

41

(42)  ICCATi 2013. aasta jaanuari 18. erikoosoleku toimetiste 10. lisa 3. liide, Kahe aasta aruanne 2012.–2013. aasta kohta, I osa (2012), 1. kd.

42

(43)  Teave saadud aadressilt http://www.itfglobal.org/flags-convenience/flags-convenien-183.cfm

43

(44)  Teave saadud aadressilt http://data.worldbank.org/country/CW

44

(45)  Vt joonealust märkust 40.

45

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/50

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 346/04

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Ackermans & van Haaren NV („AvH”, Belgia) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Aannemingsmaatschappij CFE NV („CFE”, Belgia) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Ackermans & van Haaren NV („AvH”, Belgia) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Aannemingsmaatschappij CFE NV („CFE”, Belgia) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AVH on börsil registreeritud, mitmes valdkonnas (süvendustööd ja laevaehitus, ehitus, erapangandus, kinnisvara, vaba aja veetmine ja eakate hooldus, energeetika ja energiaressursid, IKT ja insenertehnika, jaekaubandus ja turustamine, meedia ja trükkimine, investeerimisfondid) tegutsev valdusettevõtja; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AVH on börsil registreeritud, mitmes valdkonnas (süvendustööd ja laevaehitus, ehitus, erapangandus, kinnisvara, vaba aja veetmine ja eakate hooldus, energeetika ja energiaressursid, IKT ja insenertehnika, jaekaubandus ja turustamine, meedia ja trükkimine, investeerimisfondid) tegutsev valdusettevõtja;

| — | CFE on börsil registreeritud, mitmes valdkonnas (avaliku ja erasektori partnerlussuhted, ehitus, kinnisvara, süvendustööd ja laevaehitus, maantee- ja raudteeinfrastruktuur; elektri-, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete ning sanitaartehnikaga seotud teenused ja hooldus, suitsugaaside käitlemine) tegutsev kontsern. |
| --- | --- |

—

CFE on börsil registreeritud, mitmes valdkonnas (avaliku ja erasektori partnerlussuhted, ehitus, kinnisvara, süvendustööd ja laevaehitus, maantee- ja raudteeinfrastruktuur; elektri-, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete ning sanitaartehnikaga seotud teenused ja hooldus, suitsugaaside käitlemine) tegutsev kontsern.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/52

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 346/05

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Gestamp Eolica S.L. (Hispaania), mida kontrollib Corporación Gestamp, S.L (Hispaania), ja ettevõtja Banco Santander SA (Hispaania) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses uue ühisettevõtja („JV”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Gestamp Eolica S.L. (Hispaania), mida kontrollib Corporación Gestamp, S.L (Hispaania), ja ettevõtja Banco Santander SA (Hispaania) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses uue ühisettevõtja („JV”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Gestamp Eolica: tuuleenergia rajatiste arendamine, rahastamine, ehitamine ja haldamine kõikjal maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Gestamp Eolica: tuuleenergia rajatiste arendamine, rahastamine, ehitamine ja haldamine kõikjal maailmas;

| — | Banco Santander: kogu maailmas tegutseva rahvusvahelise pangandus- ja rahanduskorporatsiooni haldusettevõtja; |
| --- | --- |

—

Banco Santander: kogu maailmas tegutseva rahvusvahelise pangandus- ja rahanduskorporatsiooni haldusettevõtja;

| — | JV: Euroopas tuuleenergia kasutusele võtmist käsitlevad projektid. |
| --- | --- |

—

JV: Euroopas tuuleenergia kasutusele võtmist käsitlevad projektid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/53

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 346/06

| 1. | 19. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Renova Industries Ltd. („Renova”, Bahama) omandab täielikult talle kuuluva kaudse tütarettevõtja Venetos Holding AG („Venetos”) kaudu ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Schmolz + Bickenbach AG („S+B”, Šveits) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Renova Industries Ltd. („Renova”, Bahama) omandab täielikult talle kuuluva kaudse tütarettevõtja Venetos Holding AG („Venetos”) kaudu ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Schmolz + Bickenbach AG („S+B”, Šveits) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Renova on kontsern, kuhu kuuluvad varahaldusettevõtted ja otseste investeerimisportfellidega tegelevad fondid, kes omavad ja haldavad varasid metallitööstuse, kaevandamise, masinaehituse, ehituse, konstruktsioonide arenduse, energeetika, telekommunikatsioonide, nanotehnoloogia, kommunaalteenuste ja finantssektori ettevõtetes Venemaal, Euroopas, Lõuna-Aafrikas ja USAs; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Renova on kontsern, kuhu kuuluvad varahaldusettevõtted ja otseste investeerimisportfellidega tegelevad fondid, kes omavad ja haldavad varasid metallitööstuse, kaevandamise, masinaehituse, ehituse, konstruktsioonide arenduse, energeetika, telekommunikatsioonide, nanotehnoloogia, kommunaalteenuste ja finantssektori ettevõtetes Venemaal, Euroopas, Lõuna-Aafrikas ja USAs;

| — | S + B tegeleb pikkade terasest eritoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega, tema tegevus hõlmab insenerilahendusi, töötlusterast, roostevaba terast ja tööriistaterast. |
| --- | --- |

—

S + B tegeleb pikkade terasest eritoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega, tema tegevus hõlmab insenerilahendusi, töötlusterast, roostevaba terast ja tööriistaterast.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---