# Úřední věstník C 341/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.341.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 341 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5621. listopadu 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.341.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 341

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5621. listopadu 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 492. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. září 2013 |
| 2013/C 341/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Posílení partnerství s občanskou společností pro účinnější uskutečňování strategie pro region Baltského moře v letech 2014–2020 (průzkumné stanovisko) | 1 |
| 2013/C 341/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zaměstnanost žen a hospodářský růst (průzkumné stanovisko) | 6 |
| 2013/C 341/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Stanovení cílů udržitelného rozvoje – příspěvek evropské občanské společnosti k postoji EU (průzkumné stanovisko) | 11 |
| 2013/C 341/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zajištění dodávek potravin a bioenergie (stanovisko z vlastní iniciativy) | 16 |
| 2013/C 341/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Koordinovaný evropský postup při předcházení energetické chudobě a jejím potírání (stanovisko z vlastní iniciativy) | 21 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

492. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. září 2013

2013/C 341/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Posílení partnerství s občanskou společností pro účinnější uskutečňování strategie pro region Baltského moře v letech 2014–2020 (průzkumné stanovisko)

1

2013/C 341/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zaměstnanost žen a hospodářský růst (průzkumné stanovisko)

6

2013/C 341/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Stanovení cílů udržitelného rozvoje – příspěvek evropské občanské společnosti k postoji EU (průzkumné stanovisko)

11

2013/C 341/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zajištění dodávek potravin a bioenergie (stanovisko z vlastní iniciativy)

16

2013/C 341/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Koordinovaný evropský postup při předcházení energetické chudobě a jejím potírání (stanovisko z vlastní iniciativy)

21

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 492. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. září 2013 |
| 2013/C 341/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy COM(2013) 301 final – 2013/0156 (COD) | 27 |
| 2013/C 341/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Kosmická průmyslová politika EU – Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví COM(2013) 108 final | 29 |
| 2013/C 341/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Stav Unie inovací v roce 2012 – Urychlit změnu COM(2013) 149 final | 35 |
| 2013/C 341/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky COM(2013) 266 final – 2013/0139 (COD) | 40 |
| 2013/C 341/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh COM(2013) 288 final – 2013/0150 (COD) | 44 |
| 2013/C 341/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU COM(2013) 315 final – 2013/0166 (COD) a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall a o změně směrnice 2007/46/ES COM(2013) 316 final – 2013/0165 (COD) | 47 |
| 2013/C 341/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem výzkumu, studia, výměnných pobytů žáků, placené a neplacené odborné přípravy, dobrovolné služby a činnosti au-pair (přepracované znění) COM(2013) 151 final – 2013/0081 (COD) | 50 |
| 2013/C 341/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních usnadňujících výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků COM(2013) 236 final – 2013/0124 (COD) | 54 |
| 2013/C 341/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Evropská strategie pro řešení problematiky plastového odpadu v životním prostředí COM(2013) 123 final | 59 |
| 2013/C 341/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení rámce pro územní plánování námořních prostor a integrovanou správu pobřeží COM(2013) 133 final – 2013/0074 (COD) | 67 |
| 2013/C 341/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 COM(2013) 226 final – 2013/0117 (COD) | 71 |
| 2013/C 341/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení v souvislosti s některými členskými státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi COM(2013) 428 final – 2013/0200 (COD) | 75 |
| 2013/C 341/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Akčnímu plánu pro námořní strategii v oblasti Atlantiku – Vytváření podmínek pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění COM(2013) 279 final | 77 |
| 2013/C 341/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti zachycování a ukládání CO2 v Evropě COM(2013) 180 final | 82 |
| 2013/C 341/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vstříc plně integrovanému audiovizuálnímu světu: růst, tvorba a hodnoty (zelená kniha) COM(2013) 231 final | 87 |
| 2013/C 341/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k předloze návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení COM(2013) 343 final | 92 |
| 2013/C 341/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení v oblasti rybolovu a zdraví zvířat z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii COM(2013) 417 final – 2013/0191 (COD) a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění některé směrnice v oblasti životního prostředí, zemědělství, sociální politiky a veřejného zdraví z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii COM(2013) 418 final – 2013/0192 (COD | 97 |
| 2013/C 341/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státu (přepracované znění) COM(2013) 311 final – 2013/0162 (COD) | 98 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

492. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. září 2013

2013/C 341/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy COM(2013) 301 final – 2013/0156 (COD)

COM(2013) 301 final – 2013/0156 (COD)

27

2013/C 341/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Kosmická průmyslová politika EU – Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví COM(2013) 108 final

COM(2013) 108 final

29

2013/C 341/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Stav Unie inovací v roce 2012 – Urychlit změnu COM(2013) 149 final

COM(2013) 149 final

35

2013/C 341/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky COM(2013) 266 final – 2013/0139 (COD)

COM(2013) 266 final – 2013/0139 (COD)

40

2013/C 341/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh COM(2013) 288 final – 2013/0150 (COD)

COM(2013) 288 final – 2013/0150 (COD)

44

2013/C 341/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU COM(2013) 315 final – 2013/0166 (COD) a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall a o změně směrnice 2007/46/ES COM(2013) 316 final – 2013/0165 (COD)

COM(2013) 315 final – 2013/0166 (COD)

COM(2013) 316 final – 2013/0165 (COD)

47

2013/C 341/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem výzkumu, studia, výměnných pobytů žáků, placené a neplacené odborné přípravy, dobrovolné služby a činnosti au-pair (přepracované znění) COM(2013) 151 final – 2013/0081 (COD)

COM(2013) 151 final – 2013/0081 (COD)

50

2013/C 341/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních usnadňujících výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků COM(2013) 236 final – 2013/0124 (COD)

COM(2013) 236 final – 2013/0124 (COD)

54

2013/C 341/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Evropská strategie pro řešení problematiky plastového odpadu v životním prostředí COM(2013) 123 final

COM(2013) 123 final

59

2013/C 341/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení rámce pro územní plánování námořních prostor a integrovanou správu pobřeží COM(2013) 133 final – 2013/0074 (COD)

COM(2013) 133 final – 2013/0074 (COD)

67

2013/C 341/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 COM(2013) 226 final – 2013/0117 (COD)

COM(2013) 226 final – 2013/0117 (COD)

71

2013/C 341/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení v souvislosti s některými členskými státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi COM(2013) 428 final – 2013/0200 (COD)

COM(2013) 428 final – 2013/0200 (COD)

75

2013/C 341/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Akčnímu plánu pro námořní strategii v oblasti Atlantiku – Vytváření podmínek pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění COM(2013) 279 final

COM(2013) 279 final

77

2013/C 341/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti zachycování a ukládání CO2 v Evropě COM(2013) 180 final

2

COM(2013) 180 final

82

2013/C 341/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vstříc plně integrovanému audiovizuálnímu světu: růst, tvorba a hodnoty (zelená kniha) COM(2013) 231 final

COM(2013) 231 final

87

2013/C 341/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k předloze návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení COM(2013) 343 final

COM(2013) 343 final

92

2013/C 341/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení v oblasti rybolovu a zdraví zvířat z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii COM(2013) 417 final – 2013/0191 (COD) a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění některé směrnice v oblasti životního prostředí, zemědělství, sociální politiky a veřejného zdraví z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii COM(2013) 418 final – 2013/0192 (COD

COM(2013) 417 final – 2013/0191 (COD)

COM(2013) 418 final – 2013/0192 (COD

97

2013/C 341/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státu (přepracované znění) COM(2013) 311 final – 2013/0162 (COD)

COM(2013) 311 final – 2013/0162 (COD)

98

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

492. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. září 2013

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Posílení partnerství s občanskou společností pro účinnější uskutečňování strategie pro region Baltského moře v letech 2014–2020 (průzkumné stanovisko)

2013/C 341/01

Zpravodaj: pan SMYTH

Dne 15. dubna 2013 požádal náměstek ministra zahraničních věcí Litevské republiky pan Vytautas Leškevičius jménem nadcházejícího litevského předsednictví Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Posílení partnerství s občanskou společností pro účinnější uskutečňování strategie pro region Baltského moře v letech 2014–2020.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 15. července 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 19. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 148 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1   Úvod

| 1.1 | Stanovisko ukazuje, že účinným způsobem, jak posílit partnerství s občanskou společností při uskutečňování strategie pro region Baltského moře, je uplatňování zásady partnerství popsané v kodexu chování pro partnerství, který vypracovala Komise. |
| --- | --- |

1.1

Stanovisko ukazuje, že účinným způsobem, jak posílit partnerství s občanskou společností při uskutečňování strategie pro region Baltského moře, je uplatňování zásady partnerství popsané v kodexu chování pro partnerství, který vypracovala Komise.

| 1.2 | Kodexu chování pro partnerství se již dostalo podpory ze strany Evropského parlamentu, Výboru regionů a EHSV, zatím jej však neschválila Rada, což pro příznivce zásady partnerství představuje značný problém. |
| --- | --- |

1.2

Kodexu chování pro partnerství se již dostalo podpory ze strany Evropského parlamentu, Výboru regionů a EHSV, zatím jej však neschválila Rada, což pro příznivce zásady partnerství představuje značný problém.

| 1.3 | EHSV si je vědom toho, že tento kodex chování nemá plnou politickou podporu u pobaltských členských států a že je třeba posílit kulturu partnerství. |
| --- | --- |

1.3

EHSV si je vědom toho, že tento kodex chování nemá plnou politickou podporu u pobaltských členských států a že je třeba posílit kulturu partnerství.

| 1.4 | EHSV doporučuje, aby byl proces nastíněný v kodexu chování neformálně zahrnut do strategie pro region Baltského moře a aby byl uplatňován při dalším rozpracovávání a provádění této strategie. |
| --- | --- |

1.4

EHSV doporučuje, aby byl proces nastíněný v kodexu chování neformálně zahrnut do strategie pro region Baltského moře a aby byl uplatňován při dalším rozpracovávání a provádění této strategie.

| 1.5 | V regionu Baltského moře jsou k dispozici dostatečné organizační zkušenosti a schopnosti, o něž se lze opřít při vykonávání silnější monitorovací úlohy stanovené v kodexu chování. |
| --- | --- |

1.5

V regionu Baltského moře jsou k dispozici dostatečné organizační zkušenosti a schopnosti, o něž se lze opřít při vykonávání silnější monitorovací úlohy stanovené v kodexu chování.

| 1.6 | Bylo by rovněž možné vzít si za příklad strategii pro Podunají a vytvořit fórum občanské společnosti v regionu Baltského moře. EHSV sehrál při utváření fóra občanské společnosti v Podunají význačnou roli a je připraven ujmout se stejné koordinační úlohy i pro region Baltského moře. |
| --- | --- |

1.6

Bylo by rovněž možné vzít si za příklad strategii pro Podunají a vytvořit fórum občanské společnosti v regionu Baltského moře. EHSV sehrál při utváření fóra občanské společnosti v Podunají význačnou roli a je připraven ujmout se stejné koordinační úlohy i pro region Baltského moře.

2   Strategie makroregionální spolupráce

| 2.1 | Pojem makroregionu byl v terminologii EU poprvé použit v roce 2007 v rámci politické diskuse o vhodných formách územní správy. Následně byly přijaty strategie makroregionální spolupráce pro region Baltského moře (v roce 2009) a pro Podunají (v roce 2011). |
| --- | --- |

2.1

Pojem makroregionu byl v terminologii EU poprvé použit v roce 2007 v rámci politické diskuse o vhodných formách územní správy. Následně byly přijaty strategie makroregionální spolupráce pro region Baltského moře (v roce 2009) a pro Podunají (v roce 2011).

| 2.2 | Strategie pro region Baltského moře byla prvním pokusem o spolupráci na makroregionální úrovni a původně měla sloužit k otestování tohoto nového modelu regionální spolupráce. Základem této strategie je jednoduchá myšlenka, že v takovém regionu, jako je region Baltského moře, lze závažné problémy (např. námořní bezpečnost, znečištění životního prostředí a dostupnost) řešit a překonat pouze prostřednictvím účinné spolupráce. Přesné zeměpisné vymezení makroregionu se navíc může lišit v závislosti na definování a povaze problému, s nímž je třeba se vypořádat. Jeden z bývalých komisařů pro regionální politiku to výstižně shrnul, když prohlásil, že makroregionální strategie se formuluje „na základě výzev a nadnárodních příležitostí, které vyžadují společný postup“. |
| --- | --- |

2.2

Strategie pro region Baltského moře byla prvním pokusem o spolupráci na makroregionální úrovni a původně měla sloužit k otestování tohoto nového modelu regionální spolupráce. Základem této strategie je jednoduchá myšlenka, že v takovém regionu, jako je region Baltského moře, lze závažné problémy (např. námořní bezpečnost, znečištění životního prostředí a dostupnost) řešit a překonat pouze prostřednictvím účinné spolupráce. Přesné zeměpisné vymezení makroregionu se navíc může lišit v závislosti na definování a povaze problému, s nímž je třeba se vypořádat. Jeden z bývalých komisařů pro regionální politiku to výstižně shrnul, když prohlásil, že makroregionální strategie se formuluje „na základě výzev a nadnárodních příležitostí, které vyžadují společný postup“.

| 2.3 | Strategie pro region Baltského moře má tři hlavní cíle – záchranu moře, propojení regionu a zvýšení prosperity. Aby jich bylo možné dosáhnout, dohodly se členské státy a Komise na akčním plánu, který zahrnuje 15 prioritních oblastí a asi 80 různých stěžejních projektů. |
| --- | --- |

2.3

Strategie pro region Baltského moře má tři hlavní cíle – záchranu moře, propojení regionu a zvýšení prosperity. Aby jich bylo možné dosáhnout, dohodly se členské státy a Komise na akčním plánu, který zahrnuje 15 prioritních oblastí a asi 80 různých stěžejních projektů.

| 2.4 | Strategie pro region Baltského moře staví na existující spolupráci v tomto regionu a probíhá již čtyři roky. Zúčastněné země a regiony v jejím rámci navázaly intenzivní spolupráci. Víceúrovňová správa posloužila ke koordinaci činnosti celostátních a regionálních orgánů při zvyšování námořní bezpečnosti a snižování míry eutrofizace Baltského moře. EU organizovala v rámci strategie EU pro region Baltského moře od jejího vytvoření v roce 2009 každoroční fóra občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.4

Strategie pro region Baltského moře staví na existující spolupráci v tomto regionu a probíhá již čtyři roky. Zúčastněné země a regiony v jejím rámci navázaly intenzivní spolupráci. Víceúrovňová správa posloužila ke koordinaci činnosti celostátních a regionálních orgánů při zvyšování námořní bezpečnosti a snižování míry eutrofizace Baltského moře. EU organizovala v rámci strategie EU pro region Baltského moře od jejího vytvoření v roce 2009 každoroční fóra občanské společnosti.

| 2.5 | Praktická realizace této strategie nenarušila hospodářskou výkonnost tohoto regionu. Region Baltského moře se v roce 2010 vzpamatovával z krize rychleji než ostatní části Evropy a po celý rok 2011 vykazoval stabilní míru růstu. V roce 2012 se růst zpomalil na 1,5 %, i tak ale bylo toto tempo mnohem rychlejší než průměr v EU. Předpovědi pro rok 2013 jsou zdrženlivé, ale podle organizace Baltic Development Forum by tento region ještě pořád měl dosahovat lepších výsledků než ostatní evropské regiony. |
| --- | --- |

2.5

Praktická realizace této strategie nenarušila hospodářskou výkonnost tohoto regionu. Region Baltského moře se v roce 2010 vzpamatovával z krize rychleji než ostatní části Evropy a po celý rok 2011 vykazoval stabilní míru růstu. V roce 2012 se růst zpomalil na 1,5 %, i tak ale bylo toto tempo mnohem rychlejší než průměr v EU. Předpovědi pro rok 2013 jsou zdrženlivé, ale podle organizace Baltic Development Forum by tento region ještě pořád měl dosahovat lepších výsledků než ostatní evropské regiony.

3   Zásada partnerství

| 3.1 | EHSV je již dlouho přesvědčen o tom, že skutečné partnerství je nezbytné pro to, aby byla zaručena celková účinnost politiky soudržnosti EU. Partnerství je nástrojem pro dosažení udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje. Je součástí mechanismu provádění politiky soudržnosti a bylo formálně zakotveno v článku 11 nařízení o společných ustanoveních. |
| --- | --- |

3.1

EHSV je již dlouho přesvědčen o tom, že skutečné partnerství je nezbytné pro to, aby byla zaručena celková účinnost politiky soudržnosti EU. Partnerství je nástrojem pro dosažení udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje. Je součástí mechanismu provádění politiky soudržnosti a bylo formálně zakotveno v článku 11 nařízení o společných ustanoveních.

| 3.2 | Interpretace článku 11 členskými státy je problematická – některé země zůstávají jen u slov, zatímco jiné zásadu partnerství plně přijaly za svou. V dubnu 2012 Komise navrhla kodex chování pro partnerství při provádění společného strategického rámce ve snaze vytvořit formální mechanismus pro účinné zapojení všech zainteresovaných stran do politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

3.2

Interpretace článku 11 členskými státy je problematická – některé země zůstávají jen u slov, zatímco jiné zásadu partnerství plně přijaly za svou. V dubnu 2012 Komise navrhla kodex chování pro partnerství při provádění společného strategického rámce ve snaze vytvořit formální mechanismus pro účinné zapojení všech zainteresovaných stran do politiky soudržnosti.

| 3.3 | Komisí navržený kodex chování pro partnerství obsahuje soubor minimálních požadavků, které „jsou nezbytné k dosažení vysoce kvalitního partnerství při provádění fondů při současném zachování dostatečné pružnosti s ohledem na způsoby navazování spolupráce s jednotlivými partnery ze strany členských států“. V evropském kodexu chování pro partnerství se uvádí, že orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři a subjekty zastupující občanskou společnost mohou ve své oblasti působnosti vytvořit platformy nebo zastřešující organizace s cílem usnadnit své zapojení do partnerství. Mohou jmenovat jednoho společného zástupce, který bude prezentovat postoje dané platformy či zastřešující organizace v partnerství. Při určování svých zástupců by partneři měli respektovat tyto zásady: kompetentnost, schopnost aktivně se účastnit a odpovídající reprezentativnost. |
| --- | --- |

3.3

Komisí navržený kodex chování pro partnerství obsahuje soubor minimálních požadavků, které „jsou nezbytné k dosažení vysoce kvalitního partnerství při provádění fondů při současném zachování dostatečné pružnosti s ohledem na způsoby navazování spolupráce s jednotlivými partnery ze strany členských států“. V evropském kodexu chování pro partnerství se uvádí, že orgány veřejné správy, hospodářští a sociální partneři a subjekty zastupující občanskou společnost mohou ve své oblasti působnosti vytvořit platformy nebo zastřešující organizace s cílem usnadnit své zapojení do partnerství. Mohou jmenovat jednoho společného zástupce, který bude prezentovat postoje dané platformy či zastřešující organizace v partnerství. Při určování svých zástupců by partneři měli respektovat tyto zásady: kompetentnost, schopnost aktivně se účastnit a odpovídající reprezentativnost.

| 3.4 | Návrhy Komise mají podporu Evropského parlamentu, EHSV a Výboru regionů. Evropská rada však kodex chování vyřadila z celkového souboru návrhů Komise. Tato patová situace je politováníhodná a vyžaduje koordinovaný postup všech příznivců zásady partnerství, aby byla zažehnána. |
| --- | --- |

3.4

Návrhy Komise mají podporu Evropského parlamentu, EHSV a Výboru regionů. Evropská rada však kodex chování vyřadila z celkového souboru návrhů Komise. Tato patová situace je politováníhodná a vyžaduje koordinovaný postup všech příznivců zásady partnerství, aby byla zažehnána.

| 3.5 | V kodexu chování jsou určeny tři kategorie partnerů pro partnerství v rámci politiky soudržnosti:






  — | příslušné regionální, místní, městské a jiné orgány veřejné správy; |
| --- | --- | --- |

3.5

V kodexu chování jsou určeny tři kategorie partnerů pro partnerství v rámci politiky soudržnosti:

—

příslušné regionální, místní, městské a jiné orgány veřejné správy;

| — | hospodářští a sociální partneři; |
| --- | --- |

—

hospodářští a sociální partneři;

| — | subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování rovnosti a nediskriminace. |
| --- | --- |

—

subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování rovnosti a nediskriminace.

| 3.6 | V kodexu se rovněž stanoví soubor zásad pro zapojení různých kategorií partnerů do přípravy programů, informace o jejich zapojení, které mají být poskytnuty, a různé fáze provádění. Podle Komise by partneři měli být zapojeni do:






  — | analýzy rozdílů a potřeb rozvoje s ohledem na tematické cíle, včetně cílů stanovených v doporučeních pro jednotlivé země; |
| --- | --- | --- |

3.6

V kodexu se rovněž stanoví soubor zásad pro zapojení různých kategorií partnerů do přípravy programů, informace o jejich zapojení, které mají být poskytnuty, a různé fáze provádění. Podle Komise by partneři měli být zapojeni do:

—

analýzy rozdílů a potřeb rozvoje s ohledem na tematické cíle, včetně cílů stanovených v doporučeních pro jednotlivé země;

| — | výběru tematických cílů, orientačního přidělování finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů a formulování hlavních očekávaných výsledků; |
| --- | --- |

—

výběru tematických cílů, orientačního přidělování finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů a formulování hlavních očekávaných výsledků;

| — | sestavování seznamu programů a mechanismů na celostátní a regionální úrovni, které zajistí koordinaci mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími finančními nástroji Unie a jednotlivých členských států a EIB; |
| --- | --- |

—

sestavování seznamu programů a mechanismů na celostátní a regionální úrovni, které zajistí koordinaci mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími finančními nástroji Unie a jednotlivých členských států a EIB;

| — | opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k využívání evropských strukturálních a investičních fondů pro územní rozvoj městských, venkovských a pobřežních oblastí a oblastí rybolovu a oblastí se zvláštními územními rysy; |
| --- | --- |

—

opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k využívání evropských strukturálních a investičních fondů pro územní rozvoj městských, venkovských a pobřežních oblastí a oblastí rybolovu a oblastí se zvláštními územními rysy;

| — | opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k řešení zvláštních potřeb zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou nebo cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo vyloučení, se zvláštním zřetelem na marginalizované skupiny obyvatel; |
| --- | --- |

—

opatření, která mají zajistit integrovaný přístup k řešení zvláštních potřeb zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou nebo cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo vyloučení, se zvláštním zřetelem na marginalizované skupiny obyvatel;

| — | uplatňování horizontálních zásad, jež jsou definovány v článcích 7 a 8 nařízení o společných ustanoveních pro fondy politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

—

uplatňování horizontálních zásad, jež jsou definovány v článcích 7 a 8 nařízení o společných ustanoveních pro fondy politiky soudržnosti.

| 3.7 | Co se týče přípravy programů, měli by se partneři podílet na:






  — | analýze a určování potřeb; |
| --- | --- | --- |

3.7

Co se týče přípravy programů, měli by se partneři podílet na:

—

analýze a určování potřeb;

| — | vymezování či výběru priorit a souvisejících zvláštních cílů; |
| --- | --- |

—

vymezování či výběru priorit a souvisejících zvláštních cílů;

| — | přidělování finančních prostředků; |
| --- | --- |

—

přidělování finančních prostředků;

| — | určování zvláštních ukazatelů pro jednotlivé programy; |
| --- | --- |

—

určování zvláštních ukazatelů pro jednotlivé programy;

| — | uplatňování horizontálních zásad, jež jsou definovány v článcích 7 a 8 nařízení o společných ustanoveních; |
| --- | --- |

—

uplatňování horizontálních zásad, jež jsou definovány v článcích 7 a 8 nařízení o společných ustanoveních;

| — | rozhodování o složení monitorovacího výboru. |
| --- | --- |

—

rozhodování o složení monitorovacího výboru.

| 3.7.1 | Kodex obsahuje také podrobný soubor zásad, jimiž se řídí pravidla pro členství v partnerství a monitorovacích výborech a pro jejich řízení. |
| --- | --- |

3.7.1

Kodex obsahuje také podrobný soubor zásad, jimiž se řídí pravidla pro členství v partnerství a monitorovacích výborech a pro jejich řízení.

| 3.7.2 | Pokud se mají četné menší nevládní organizace a další organizace občanské společnosti efektivně podílet na novém partnerství, je třeba zvážit poskytnutí odpovídající technické a finanční podpory. |
| --- | --- |

3.7.2

Pokud se mají četné menší nevládní organizace a další organizace občanské společnosti efektivně podílet na novém partnerství, je třeba zvážit poskytnutí odpovídající technické a finanční podpory.

| 3.8 | Ačkoli strategie pro region Baltského moře vzešla z nebývale rozsáhlé konzultace zainteresovaných stran, je třeba otevřeně přiznat, že zásada partnerství tak, jak je popsána v kodexu chování, je v tomto regionu do značné míry opomíjena. Některé členské státy si tuto zásadu zatím na politické úrovni neosvojily. |
| --- | --- |

3.8

Ačkoli strategie pro region Baltského moře vzešla z nebývale rozsáhlé konzultace zainteresovaných stran, je třeba otevřeně přiznat, že zásada partnerství tak, jak je popsána v kodexu chování, je v tomto regionu do značné míry opomíjena. Některé členské státy si tuto zásadu zatím na politické úrovni neosvojily.

| 3.9 | V regionu Baltského moře úspěšně působí řada orgánů a organizací, v nichž jsou rozsáhle zastoupeny subjekty občanské společnosti. Mohly by být základem pro partnerství v regionu Baltského moře nebo zastřešující organizaci, o níž je řeč v kodexu chování. Není nutné vytvářet něco, co již existuje. |
| --- | --- |

3.9

V regionu Baltského moře úspěšně působí řada orgánů a organizací, v nichž jsou rozsáhle zastoupeny subjekty občanské společnosti. Mohly by být základem pro partnerství v regionu Baltského moře nebo zastřešující organizaci, o níž je řeč v kodexu chování. Není nutné vytvářet něco, co již existuje.

| 3.10 | Z hlediska vztahů zaměřených na spolupráci s Ruskem byla nová strategie pro Severozápadní federální okruh ovlivněna strategií pro region Baltského moře a podobné demonstrační účinky by mohl mít nový partnerský přístup spojující členy Rady států Baltského moře (CBSS). |
| --- | --- |

3.10

Z hlediska vztahů zaměřených na spolupráci s Ruskem byla nová strategie pro Severozápadní federální okruh ovlivněna strategií pro region Baltského moře a podobné demonstrační účinky by mohl mít nový partnerský přístup spojující členy Rady států Baltského moře (CBSS).

| 3.11 | Jestliže by se kodexu chování dostalo široké podpory, mohlo by to zainteresované strany povzbudit k tomu, aby strategii pro region Baltského moře opět podpořily, a to i v tomto velice složitém období a do budoucna. Stejně jako se v regionu Baltského moře testovala makroregionální spolupráce v podobě strategie pro region Baltského moře, by se zde mohlo poprvé vyzkoušet také uplatňování zásady partnerství. |
| --- | --- |

3.11

Jestliže by se kodexu chování dostalo široké podpory, mohlo by to zainteresované strany povzbudit k tomu, aby strategii pro region Baltského moře opět podpořily, a to i v tomto velice složitém období a do budoucna. Stejně jako se v regionu Baltského moře testovala makroregionální spolupráce v podobě strategie pro region Baltského moře, by se zde mohlo poprvé vyzkoušet také uplatňování zásady partnerství.

| 3.12 | Níže je v příloze uvedena dohoda ohledně partnerství a víceúrovňové správy, jíž docílily Rada a Evropský parlament a jež by mohla být základem pro akt v přenesené pravomoci, kterým by byl zaveden pozměněný kodex chování o partnerství. |
| --- | --- |

3.12

Níže je v příloze uvedena dohoda ohledně partnerství a víceúrovňové správy, jíž docílily Rada a Evropský parlament a jež by mohla být základem pro akt v přenesené pravomoci, kterým by byl zaveden pozměněný kodex chování o partnerství.

V Bruselu dne 19. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

PŘÍLOHA

Článek 5 evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci ve znění, na němž se dohodly Rada a Evropský parlament dne 19. prosince 2012:

Partnerství a víceúrovňová správa

| 1 | V souvislosti s dohodou o partnerství a s každým programem naváže členský stát v souladu se svým institucionálním a právním rámcem partnerskou spolupráci s příslušnými regionálními a místními orgány. Partnerská spolupráce také zahrnuje tyto partnery:






  a) | příslušné městské a jiné orgány veřejné správy; |
| --- | --- | --- |

1

V souvislosti s dohodou o partnerství a s každým programem naváže členský stát v souladu se svým institucionálním a právním rámcem partnerskou spolupráci s příslušnými regionálními a místními orgány. Partnerská spolupráce také zahrnuje tyto partnery:

a)

příslušné městské a jiné orgány veřejné správy;

| b) | hospodářské a sociální partnery; |
| --- | --- |

b)

hospodářské a sociální partnery;

| c) | relevantní subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování sociálního začlenění, rovnosti žen a mužů a nediskriminace. |
| --- | --- |

c)

relevantní subjekty zastupující občanskou společnost, včetně partnerů v oblasti životního prostředí, nevládních organizací a subjektů zodpovědných za prosazování sociálního začlenění, rovnosti žen a mužů a nediskriminace.

| 2 | V souladu s přístupem založeným na víceúrovňové správě zapojí členské státy partnery uvedené v odstavci 1 do přípravy dohod o partnerství a zpráv o pokroku po celou dobu přípravy a provádění programů, včetně účasti v monitorovacích výborech pro jednotlivé programy v souladu s článkem 42. |
| --- | --- |

2

V souladu s přístupem založeným na víceúrovňové správě zapojí členské státy partnery uvedené v odstavci 1 do přípravy dohod o partnerství a zpráv o pokroku po celou dobu přípravy a provádění programů, včetně účasti v monitorovacích výborech pro jednotlivé programy v souladu s článkem 42.

| 3 | Komise je zmocněna k přijímání aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 142, aby stanovila evropský kodex chování s cílem podpořit členské státy a zjednodušit jim situaci při navazování partnerské spolupráce v souladu s odstavci 1 a 2. Kodex chování stanoví rámec, v němž členské státy v souladu se svým institucionálním a právním rámcem a také se svými vnitrostátními a regionálními pravomocemi provádějí dohody o partnerství. Kodex chování – při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality – stanoví:






  a) | hlavní zásady pro transparentní postupy, jimiž se mají zjišťovat příslušní partneři, včetně případných jejich zastřešujících organizací, s cílem napomoci členským státům při určování těch nejreprezentativnějších příslušných partnerů, v souladu se svým institucionálním a právním rámcem; |
| --- | --- | --- |

3

Komise je zmocněna k přijímání aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 142, aby stanovila evropský kodex chování s cílem podpořit členské státy a zjednodušit jim situaci při navazování partnerské spolupráce v souladu s odstavci 1 a 2. Kodex chování stanoví rámec, v němž členské státy v souladu se svým institucionálním a právním rámcem a také se svými vnitrostátními a regionálními pravomocemi provádějí dohody o partnerství. Kodex chování – při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality – stanoví:

a)

hlavní zásady pro transparentní postupy, jimiž se mají zjišťovat příslušní partneři, včetně případných jejich zastřešujících organizací, s cílem napomoci členským státům při určování těch nejreprezentativnějších příslušných partnerů, v souladu se svým institucionálním a právním rámcem;

| b) | hlavní zásady a osvědčené postupy, pokud jde o zapojení různých kategorií příslušných partnerů, jak je uvedeno v odstavci 1, do přípravy dohod o partnerství a programů, informace o jejich zapojení, které mají být poskytnuty, a různé fáze provádění; |
| --- | --- |

b)

hlavní zásady a osvědčené postupy, pokud jde o zapojení různých kategorií příslušných partnerů, jak je uvedeno v odstavci 1, do přípravy dohod o partnerství a programů, informace o jejich zapojení, které mají být poskytnuty, a různé fáze provádění;

| c) | osvědčené postupy, pokud jde o formulaci pravidel členství a vnitřní postupy monitorovacích výborů, o nichž mají rozhodnout členské státy, popřípadě monitorovací výbory pro jednotlivé programy v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy; |
| --- | --- |

c)

osvědčené postupy, pokud jde o formulaci pravidel členství a vnitřní postupy monitorovacích výborů, o nichž mají rozhodnout členské státy, popřípadě monitorovací výbory pro jednotlivé programy v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy;

| d) | hlavní cíle a osvědčené postupy v případech, kdy řídící orgán zapojí příslušné partnery do přípravy výzev k předkládání návrhů, a zejména osvědčené postupy s cílem zabránit možnému střetu zájmů v případech, kdy mohou příslušní partneři být potenciálními příjemci, a pro zapojení příslušných partnerů do přípravy zpráv o pokroku a do práce související s monitorováním a hodnocením programů v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy; |
| --- | --- |

d)

hlavní cíle a osvědčené postupy v případech, kdy řídící orgán zapojí příslušné partnery do přípravy výzev k předkládání návrhů, a zejména osvědčené postupy s cílem zabránit možnému střetu zájmů v případech, kdy mohou příslušní partneři být potenciálními příjemci, a pro zapojení příslušných partnerů do přípravy zpráv o pokroku a do práce související s monitorováním a hodnocením programů v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy;

| e) | orientační oblasti, témata a osvědčené postupy pro to, aby mohly příslušné orgány členských států využívat evropské strukturální a investiční fondy včetně technické pomoci při posilování institucionálních kapacit příslušných partnerů v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy; |
| --- | --- |

e)

orientační oblasti, témata a osvědčené postupy pro to, aby mohly příslušné orgány členských států využívat evropské strukturální a investiční fondy včetně technické pomoci při posilování institucionálních kapacit příslušných partnerů v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy;

| f) | úlohu Komise při šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

f)

úlohu Komise při šíření osvědčených postupů;

| g) | hlavní zásady a osvědčené postupy, které usnadní členským státům posuzování toho, jak jsou prováděny dohody o partnerství a jaký je jejich přínos. |
| --- | --- |

g)

hlavní zásady a osvědčené postupy, které usnadní členským státům posuzování toho, jak jsou prováděny dohody o partnerství a jaký je jejich přínos.

Ustanovení kodexu chování nesmějí být jakkoli v rozporu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení a zvláštními pravidly pro fondy.

| 4 | Komise oznámí akt v přenesené pravomoci týkající se evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci, přijatý v souladu s článkem 142 a v podobě uvedené v odstavci 3, současně Evropskému parlamentu a Radě do čtyř měsíců po přijetí tohoto nařízení. Tento akt v přenesené pravomoci nemůže stanovit dřívější datum svého vstupu v platnost, než je den svého přijetí po vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

4

Komise oznámí akt v přenesené pravomoci týkající se evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci, přijatý v souladu s článkem 142 a v podobě uvedené v odstavci 3, současně Evropskému parlamentu a Radě do čtyř měsíců po přijetí tohoto nařízení. Tento akt v přenesené pravomoci nemůže stanovit dřívější datum svého vstupu v platnost, než je den svého přijetí po vstupu tohoto nařízení v platnost.

| 5 | Při uplatňování tohoto článku nelze porušení jakékoli povinnosti uložené členským státům buď tímto článkem nařízení, nebo výše uvedeným aktem v přenesené pravomoci, přijatým podle čl. 5 odst. 3, považovat za nesrovnalost vyžadující finanční opravu podle článku 77 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

5

Při uplatňování tohoto článku nelze porušení jakékoli povinnosti uložené členským státům buď tímto článkem nařízení, nebo výše uvedeným aktem v přenesené pravomoci, přijatým podle čl. 5 odst. 3, považovat za nesrovnalost vyžadující finanční opravu podle článku 77 tohoto nařízení.

| 6 | Nejméně jednou za rok uspořádá Komise s organizacemi, které zastupují partnery na úrovni Unie, konzultace ohledně provádění podpory z evropských strukturálních a investičních fondů, a to pro každý evropský strukturální a investiční fond, a o výsledku těchto konzultací podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

6

Nejméně jednou za rok uspořádá Komise s organizacemi, které zastupují partnery na úrovni Unie, konzultace ohledně provádění podpory z evropských strukturálních a investičních fondů, a to pro každý evropský strukturální a investiční fond, a o výsledku těchto konzultací podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě.

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/6

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zaměstnanost žen a hospodářský růst (průzkumné stanovisko)

2013/C 341/02

Zpravodajka: paní VAREIKYTĖ

Dopisem ze dne 15. dubna 2013 se náměstek ministra zahraničí Litevské republiky pan Vytautas Leškevičius obrátil jménem litevského předsednictví Rady EU na Evropský hospodářský a sociální výbor s žádostí o vypracování stanoviska k tématu

Zaměstnanost žen a hospodářský růst.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 5. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 144 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Téma zaměstnanosti žen by se nemělo nadále otevírat jako další diskuse o rovnosti žen a mužů, ale mělo by se chápat jako hospodářský imperativ nezbytný k tomu, aby se do Evropské unie vrátila prosperita a pracovní příležitosti, a sociální nezbytnost k řešení demografických, sociálních a environmentálních otázek spojených se zajištěním udržitelného růstu. |
| --- | --- |

1.1

Téma zaměstnanosti žen by se nemělo nadále otevírat jako další diskuse o rovnosti žen a mužů, ale mělo by se chápat jako hospodářský imperativ nezbytný k tomu, aby se do Evropské unie vrátila prosperita a pracovní příležitosti, a sociální nezbytnost k řešení demografických, sociálních a environmentálních otázek spojených se zajištěním udržitelného růstu.

| 1.2 | Zvýšení zaměstnanosti žen již významně přispělo k hospodářskému růstu v posledních 50 letech. Má-li však být plně využit potenciál podílu žen na hospodářském růstu, je nutné zavést cílenější opatření na úrovni EU i členských států. Je nicméně důležité zajistit, aby takové strategie byly komplexní a zabývaly se nejen těmi nejvíce patrnými hospodářskými překážkami, ale řešily i systém daní, sociálního a důchodového pojištění, pracovní práva, rozhodovací postupy, podnikatelství, vzdělávání, stereotypní vnímání a násilí. Rovněž je zřejmé, že ženy i muži musejí sehrát svou úlohu, mají-li být tyto mnohostranné problémy úspěšně vyřešeny. Ženy a muži by se měli také podílet na dialogu a spolupráci příslušných zainteresovaných subjektů a na uplatňování osvědčených postupů. |
| --- | --- |

1.2

Zvýšení zaměstnanosti žen již významně přispělo k hospodářskému růstu v posledních 50 letech. Má-li však být plně využit potenciál podílu žen na hospodářském růstu, je nutné zavést cílenější opatření na úrovni EU i členských států. Je nicméně důležité zajistit, aby takové strategie byly komplexní a zabývaly se nejen těmi nejvíce patrnými hospodářskými překážkami, ale řešily i systém daní, sociálního a důchodového pojištění, pracovní práva, rozhodovací postupy, podnikatelství, vzdělávání, stereotypní vnímání a násilí. Rovněž je zřejmé, že ženy i muži musejí sehrát svou úlohu, mají-li být tyto mnohostranné problémy úspěšně vyřešeny. Ženy a muži by se měli také podílet na dialogu a spolupráci příslušných zainteresovaných subjektů a na uplatňování osvědčených postupů.

| 1.3 | Souběžně s konkrétními doporučeními uváděnými v dalším textu je nutné splnit tyto klíčové předběžné podmínky pro dosažení většího podílu žen na zaměstnanosti a hospodářském růstu:






  — | zahrnutí genderové dimenze do všech politik EU; |
| --- | --- | --- |

1.3

Souběžně s konkrétními doporučeními uváděnými v dalším textu je nutné splnit tyto klíčové předběžné podmínky pro dosažení většího podílu žen na zaměstnanosti a hospodářském růstu:

—

zahrnutí genderové dimenze do všech politik EU;

| — | při všech statistických šetřeních je třeba zjišťovat genderově členěná data a je nutné zajistit využívání minimální sady 52 genderových ukazatelů (1); |
| --- | --- |

—

při všech statistických šetřeních je třeba zjišťovat genderově členěná data a je nutné zajistit využívání minimální sady 52 genderových ukazatelů (1);

| — | genderově uvážlivé přidělování prostředků EU, provádění doporučení vytyčených v Hodnocení podpory Evropského sociálního fondu pro rovnost mužů a žen (2); |
| --- | --- |

—

genderově uvážlivé přidělování prostředků EU, provádění doporučení vytyčených v Hodnocení podpory Evropského sociálního fondu pro rovnost mužů a žen (2);

| — | snížení genderové segregace ve vzdělávání, což umožní hospodářstvím plně využít jejich zdroje talentů; |
| --- | --- |

—

snížení genderové segregace ve vzdělávání, což umožní hospodářstvím plně využít jejich zdroje talentů;

| — | podpora přechodu ze vzdělávacích zařízení na trh práce pomocí specifické odborné přípravy a rozvoje dovedností; |
| --- | --- |

—

podpora přechodu ze vzdělávacích zařízení na trh práce pomocí specifické odborné přípravy a rozvoje dovedností;

| — | přístup na trh práce za rovných podmínek a okolností (včetně genderové rozmanitosti na pracovištích a skutečné rovnosti z hlediska pracovní doby a mzdy); |
| --- | --- |

—

přístup na trh práce za rovných podmínek a okolností (včetně genderové rozmanitosti na pracovištích a skutečné rovnosti z hlediska pracovní doby a mzdy);

| — | důstojná práce přinášející spokojenost – včetně přístupu ke službám umožňujícím sladění pracovního a soukromého života, ať již poskytovaným státem nebo soukromým sektorem; |
| --- | --- |

—

důstojná práce přinášející spokojenost – včetně přístupu ke službám umožňujícím sladění pracovního a soukromého života, ať již poskytovaným státem nebo soukromým sektorem;

| — | nastavení systémů zdanění a sociálního zabezpečení tak, aby neodrazovaly druhého výdělečného člena rodiny od pracovní aktivity ani většího rozsahu pracovního úvazku; |
| --- | --- |

—

nastavení systémů zdanění a sociálního zabezpečení tak, aby neodrazovaly druhého výdělečného člena rodiny od pracovní aktivity ani většího rozsahu pracovního úvazku;

| — | podnikajícím ženám musí být umožněno, aby rozvíjely své podnikání a vytvářely pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

—

podnikajícím ženám musí být umožněno, aby rozvíjely své podnikání a vytvářely pracovní příležitosti;

| — | rovná účast mužů a žen na rozhodovacích postupech; |
| --- | --- |

—

rovná účast mužů a žen na rozhodovacích postupech;

| — | poskytování podpůrných služeb osamělým rodičům v nesnázích; |
| --- | --- |

—

poskytování podpůrných služeb osamělým rodičům v nesnázích;

| — | poskytování kvalitní, přístupné a finančně dostupné péče o děti v zařízeních pracujících v celodenním režimu, což je jeden z hlavních faktorů podněcujících ženy ke vstupu na trh práce; |
| --- | --- |

—

poskytování kvalitní, přístupné a finančně dostupné péče o děti v zařízeních pracujících v celodenním režimu, což je jeden z hlavních faktorů podněcujících ženy ke vstupu na trh práce;

| — | boj proti stereotypnímu vnímání úlohy žen a mužů za využití postupů, které zaručí rovné příležitosti ve vzdělávání, rovný přístup na trh práce a rovnost možností pracovního postupu; |
| --- | --- |

—

boj proti stereotypnímu vnímání úlohy žen a mužů za využití postupů, které zaručí rovné příležitosti ve vzdělávání, rovný přístup na trh práce a rovnost možností pracovního postupu;

| — | preventivní kroky proti diskriminaci a obtěžování na pracovišti a boj proti genderově motivovanému násilí. |
| --- | --- |

—

preventivní kroky proti diskriminaci a obtěžování na pracovišti a boj proti genderově motivovanému násilí.

2.   Vliv na hospodářský růst

| 2.1 | Výbor je pevně přesvědčen, že hospodářský růst sám o sobě již nepostačuje k tomu, aby zajistil pokrok společenských celků, pokud nepodporuje začlenění a není udržitelný. Genderová rovnost se tak stává důležitou podmínkou dosažení takového pokroku. Zároveň by se měření HDP již nemělo zakládat výlučně na paradigmatu výroby a spotřeby, ale mělo by zahrnout ukazatele, jako je kvalita života a udržitelnost (v hospodářském, sociálním a environmentálním smyslu), aby bylo možné přejít k „vyváženějšímu politickému rozhodování“ (3). |
| --- | --- |

2.1

Výbor je pevně přesvědčen, že hospodářský růst sám o sobě již nepostačuje k tomu, aby zajistil pokrok společenských celků, pokud nepodporuje začlenění a není udržitelný. Genderová rovnost se tak stává důležitou podmínkou dosažení takového pokroku. Zároveň by se měření HDP již nemělo zakládat výlučně na paradigmatu výroby a spotřeby, ale mělo by zahrnout ukazatele, jako je kvalita života a udržitelnost (v hospodářském, sociálním a environmentálním smyslu), aby bylo možné přejít k „vyváženějšímu politickému rozhodování“ (3).

| 2.2 | Na genderovou rovnost se často pohlíží jako na překážku nebo náklad. Je nutné uvědomit si náklady spojené s nerovností a příznivý hospodářský účinek genderové rovnosti jako investice a produktivního faktoru. |
| --- | --- |

2.2

Na genderovou rovnost se často pohlíží jako na překážku nebo náklad. Je nutné uvědomit si náklady spojené s nerovností a příznivý hospodářský účinek genderové rovnosti jako investice a produktivního faktoru.

| 2.3 | Cílů strategie Evropa 2020 – zejména zvýšení míry zaměstnanosti 20–64letých na 75 % do roku 2020 a snížení počtu lidí ohrožených chudobou o přinejmenším 20 milionů – nelze dosáhnout bez většího zapojení žen do trhu práce a veřejného života. Kromě toho by dosažení plné konvergence míry participace představovalo v období do roku 2030 zvýšení HDP na hlavu o přibližně 12 % (4). |
| --- | --- |

2.3

Cílů strategie Evropa 2020 – zejména zvýšení míry zaměstnanosti 20–64letých na 75 % do roku 2020 a snížení počtu lidí ohrožených chudobou o přinejmenším 20 milionů – nelze dosáhnout bez většího zapojení žen do trhu práce a veřejného života. Kromě toho by dosažení plné konvergence míry participace představovalo v období do roku 2030 zvýšení HDP na hlavu o přibližně 12 % (4).

| 2.4 | Vzhledem k ubývání obyvatelstva v produktivním věku (5) nemůže Evropa dosáhnout zamýšleného růstu, aniž by se zvýšil potenciál žen na trhu práce. V roce 2012 byla míra zaměstnanosti 20–64letých mužů 74,6 %, zatímco u žen to bylo jen 62,4 %. Pokud měříme zaměstnanost v ekvivalentu plných pracovních úvazků, jsou tato čísla ještě horší: současná úroveň zaměstnanosti žen činí 53,5 % celkové pracovní kapacity žen využité na plný úvazek (6). |
| --- | --- |

2.4

Vzhledem k ubývání obyvatelstva v produktivním věku (5) nemůže Evropa dosáhnout zamýšleného růstu, aniž by se zvýšil potenciál žen na trhu práce. V roce 2012 byla míra zaměstnanosti 20–64letých mužů 74,6 %, zatímco u žen to bylo jen 62,4 %. Pokud měříme zaměstnanost v ekvivalentu plných pracovních úvazků, jsou tato čísla ještě horší: současná úroveň zaměstnanosti žen činí 53,5 % celkové pracovní kapacity žen využité na plný úvazek (6).

| 2.5 | Zvýšení zaměstnanosti žen již značně přispělo k hospodářskému růstu v posledních 50 letech. Je však třeba připomenout, že neplacená domácí práce žen se nebere v úvahu jako příspěvek ekonomice. Rozvoj pracovních příležitostí ve službách poskytovaných domácnostem by přispěl k transformaci této neviditelné formy práce na placená zaměstnání a vytvořil daňové výnosy, příspěvky do systému důchodového pojištění atd. |
| --- | --- |

2.5

Zvýšení zaměstnanosti žen již značně přispělo k hospodářskému růstu v posledních 50 letech. Je však třeba připomenout, že neplacená domácí práce žen se nebere v úvahu jako příspěvek ekonomice. Rozvoj pracovních příležitostí ve službách poskytovaných domácnostem by přispěl k transformaci této neviditelné formy práce na placená zaměstnání a vytvořil daňové výnosy, příspěvky do systému důchodového pojištění atd.

| 2.6 | Výbor upozorňuje na skutečnost, že nezaměstnané ženy nejsou vždy zahrnuty ve statistikách a ne vždy se registrují jako nezaměstnané, ale představují nevyužitý potenciál. Snížení zaměstnanosti žen se totiž neprojeví přímo jako nezaměstnanost, ale jako nečinnost, nebo nezaměstnanost osob, které nikdy nebyly zaměstnané, anebo nehlášená práce, neboť „odrazující“ účinek vede k malé nabídce práce žen. Proto nemohou statistické údaje na celostátní ani na evropské úrovni realisticky ukázat skutečnou situaci. EHSV požaduje, aby byly statistické údaje o zaměstnanosti žen shromážděné a zpracované na evropské úrovni více rozčleněny podle odvětví soukromých služeb. |
| --- | --- |

2.6

Výbor upozorňuje na skutečnost, že nezaměstnané ženy nejsou vždy zahrnuty ve statistikách a ne vždy se registrují jako nezaměstnané, ale představují nevyužitý potenciál. Snížení zaměstnanosti žen se totiž neprojeví přímo jako nezaměstnanost, ale jako nečinnost, nebo nezaměstnanost osob, které nikdy nebyly zaměstnané, anebo nehlášená práce, neboť „odrazující“ účinek vede k malé nabídce práce žen. Proto nemohou statistické údaje na celostátní ani na evropské úrovni realisticky ukázat skutečnou situaci. EHSV požaduje, aby byly statistické údaje o zaměstnanosti žen shromážděné a zpracované na evropské úrovni více rozčleněny podle odvětví soukromých služeb.

| 2.7 | EHSV poznamenává, že roční analýza růstu by měla vytyčit cíle v oblasti zaměstnanosti žen (7), protože cílené politiky mohou překlenout genderové rozdíly a podpořit začlenění, což by významně zvýšilo růstový potenciál ekonomiky Evropské unie (8). Takové politiky, jež by (mimo jiné) zahrnovaly poskytování pečovatelských služeb pro závislé rodinné příslušníky a odstranění finančních prvků demotivujících druhého člena rodiny od výdělečné činnosti, mají zásadní význam pro zvýšení participace žen na trhu práce. Členské státy by měly takové politiky využít ke zlepšení zaměstnatelnosti a podpoře dostupnosti pracovních příležitostí a návratů do zaměstnání. |
| --- | --- |

2.7

EHSV poznamenává, že roční analýza růstu by měla vytyčit cíle v oblasti zaměstnanosti žen (7), protože cílené politiky mohou překlenout genderové rozdíly a podpořit začlenění, což by významně zvýšilo růstový potenciál ekonomiky Evropské unie (8). Takové politiky, jež by (mimo jiné) zahrnovaly poskytování pečovatelských služeb pro závislé rodinné příslušníky a odstranění finančních prvků demotivujících druhého člena rodiny od výdělečné činnosti, mají zásadní význam pro zvýšení participace žen na trhu práce. Členské státy by měly takové politiky využít ke zlepšení zaměstnatelnosti a podpoře dostupnosti pracovních příležitostí a návratů do zaměstnání.

| 2.8 | Přísná úsporná opatření vedou ke škrtům ve veřejném sektoru a službách a ženy jsou více ohroženy ztrátou zaměstnání, protože tvoří většinu pracovníků ve veřejném sektoru. Ke skupinám trpícím největším snížením životní úrovně v důsledku škrtů ve veřejných službách patří osamělí rodiče, z nichž většinu také tvoří ženy. Zároveň ženy představují většinu osob poskytujících neplacenou péči, takže je často na nich, aby řešily situaci při omezování služeb sociální péče (9). Komise by měla připravit obsáhlou studii o dopadech škrtů na rovnost příležitostí, aby bylo možné hledat kvalitnější řešení, a dále připravit výzkum dopadu úsporných opatření na kvantitu a kvalitu zaměstnanosti žen jak ve veřejném sektoru, tak v soukromých službách. |
| --- | --- |

2.8

Přísná úsporná opatření vedou ke škrtům ve veřejném sektoru a službách a ženy jsou více ohroženy ztrátou zaměstnání, protože tvoří většinu pracovníků ve veřejném sektoru. Ke skupinám trpícím největším snížením životní úrovně v důsledku škrtů ve veřejných službách patří osamělí rodiče, z nichž většinu také tvoří ženy. Zároveň ženy představují většinu osob poskytujících neplacenou péči, takže je často na nich, aby řešily situaci při omezování služeb sociální péče (9). Komise by měla připravit obsáhlou studii o dopadech škrtů na rovnost příležitostí, aby bylo možné hledat kvalitnější řešení, a dále připravit výzkum dopadu úsporných opatření na kvantitu a kvalitu zaměstnanosti žen jak ve veřejném sektoru, tak v soukromých službách.

| 2.9 | Stojí za povšimnutí, že tvůrci politik EU se soustředí na všeobecnou zaměstnatelnost, ale nehledají opatření, která by zapojila potenciál ekonomicky neaktivních žen, jež by mohly podstatně přispět k růstu EU. |
| --- | --- |

2.9

Stojí za povšimnutí, že tvůrci politik EU se soustředí na všeobecnou zaměstnatelnost, ale nehledají opatření, která by zapojila potenciál ekonomicky neaktivních žen, jež by mohly podstatně přispět k růstu EU.

| 2.10 | EHSV doporučuje využívat fondy EU genderově citlivějším způsobem a vybízí instituce EU i členské státy, aby uskutečňovaly doporučení vytyčená v Hodnocení podpory genderové rovnosti Evropským sociálním fondem (10). |
| --- | --- |

2.10

EHSV doporučuje využívat fondy EU genderově citlivějším způsobem a vybízí instituce EU i členské státy, aby uskutečňovaly doporučení vytyčená v Hodnocení podpory genderové rovnosti Evropským sociálním fondem (10).

3.   Vzdělání

| 3.1 | Vyšší dosažené vzdělání se zasloužilo přibližně o 50 % zvýšení HDP v zemích EU v letech 1960 až 2008 a asi polovina tohoto nárůstu je výsledkem zlepšení dosaženého vzdělání žen (11). |
| --- | --- |

3.1

Vyšší dosažené vzdělání se zasloužilo přibližně o 50 % zvýšení HDP v zemích EU v letech 1960 až 2008 a asi polovina tohoto nárůstu je výsledkem zlepšení dosaženého vzdělání žen (11).

| 3.2 | Zprávy EIGE (12) a OECD ukazují, že ženám se z řady důvodů nabízí menší počet pracovních příležitostí než mužům a jsou hůře placené za stejnou práci, přestože nyní ženy ve většině zemí EU dosahují vyššího vzdělání než muži. |
| --- | --- |

3.2

Zprávy EIGE (12) a OECD ukazují, že ženám se z řady důvodů nabízí menší počet pracovních příležitostí než mužům a jsou hůře placené za stejnou práci, přestože nyní ženy ve většině zemí EU dosahují vyššího vzdělání než muži.

| 3.3 | Systematické genderové rozdíly (13) ve volbě oboru brání ekonomikám v plném využívání talentů, vyplývá z nich chybné rozložení lidského kapitálu a úbytek potenciálu inovací a hospodářského růstu. Instituce EU a členské státy by měly řešit genderové rozdíly ve vzdělávání tím, že budou vybízet ke změně postoje mezi studenty, učiteli, rodiči a v širší společnosti. Taková intervence by měla začínat již v raném věku studentů, dříve než se vyvinou stereotypy ve vnímání a hodnocení toho, v čem hoši nebo dívky vynikají a čím se rádi zabývají. |
| --- | --- |

3.3

Systematické genderové rozdíly (13) ve volbě oboru brání ekonomikám v plném využívání talentů, vyplývá z nich chybné rozložení lidského kapitálu a úbytek potenciálu inovací a hospodářského růstu. Instituce EU a členské státy by měly řešit genderové rozdíly ve vzdělávání tím, že budou vybízet ke změně postoje mezi studenty, učiteli, rodiči a v širší společnosti. Taková intervence by měla začínat již v raném věku studentů, dříve než se vyvinou stereotypy ve vnímání a hodnocení toho, v čem hoši nebo dívky vynikají a čím se rádi zabývají.

| 3.4 | Výbor doporučuje věnovat zvláštní pozornost iniciativám a projektům financovaným s využitím nástrojů Evropské unie (financování z ESF, programů celoživotního učení atd.). Tyto nástroje by mohly být využívány k rozšíření možností žen vracejících se na trh práce, aby obnovily své dovednosti a získaly zaměstnání, nebo ke kariérnímu rozvoji žen. |
| --- | --- |

3.4

Výbor doporučuje věnovat zvláštní pozornost iniciativám a projektům financovaným s využitím nástrojů Evropské unie (financování z ESF, programů celoživotního učení atd.). Tyto nástroje by mohly být využívány k rozšíření možností žen vracejících se na trh práce, aby obnovily své dovednosti a získaly zaměstnání, nebo ke kariérnímu rozvoji žen.

4.   Trh práce

| 4.1 | Většina členských států EU má potíže se stárnutím obyvatelstva a současně nízkou mírou porodnosti. Při zachování stálého podílu mužů a žen na pracovní síle budou tyto faktory pro nadcházejících 20 let znamenat snižování počtu pracujících (14). |
| --- | --- |

4.1

Většina členských států EU má potíže se stárnutím obyvatelstva a současně nízkou mírou porodnosti. Při zachování stálého podílu mužů a žen na pracovní síle budou tyto faktory pro nadcházejících 20 let znamenat snižování počtu pracujících (14).

| 4.2 | V evropských společenských uspořádáních je nutné dosáhnout trvalé změny převládajících genderových nerovností. Podpora lepší rovnováhy mezi prací a rodinným životem mužů je významným krokem k dosažení spravedlivějšího rozdělení placené a neplacené práce mezi ženami a muži. Spravedlivější sdílení rodičovské dovolené mezi oběma rodiči by omezilo faktory, jež demotivují zaměstnavatele od přijímání zaměstnankyň ve věku, kdy pečují o děti. |
| --- | --- |

4.2

V evropských společenských uspořádáních je nutné dosáhnout trvalé změny převládajících genderových nerovností. Podpora lepší rovnováhy mezi prací a rodinným životem mužů je významným krokem k dosažení spravedlivějšího rozdělení placené a neplacené práce mezi ženami a muži. Spravedlivější sdílení rodičovské dovolené mezi oběma rodiči by omezilo faktory, jež demotivují zaměstnavatele od přijímání zaměstnankyň ve věku, kdy pečují o děti.

| 4.3 | Změny poptávky na trhu práce – například užívání nových výrobních metod a odlišných pracovních podmínek, a především změna zaměření od výroby a zemědělství k službám – jsou významnými impulsy pro širší účast ženské pracovní síly a vedou k rostoucí poptávce po zaměstnávání žen. |
| --- | --- |

4.3

Změny poptávky na trhu práce – například užívání nových výrobních metod a odlišných pracovních podmínek, a především změna zaměření od výroby a zemědělství k službám – jsou významnými impulsy pro širší účast ženské pracovní síly a vedou k rostoucí poptávce po zaměstnávání žen.

| 4.4 | Přestože práce na částečný úvazek motivovala více žen k oficiálnímu zaměstnání, z dlouhodobého hlediska může omezit možnosti odborné přípravy, vyhlídky na kariérní postup, ovlivnit výši starobního důchodu a zvýšit riziko chudoby nejen dočasně, ale i ve stáří. Patrné je to zejména u „nedobrovolných“ částečných úvazků, jejichž míra v posledních letech vzrostla (15), neboť jedním z důsledků krize je to, že jsou ženám nabízeny pracovní poměry na částečný úvazek a ony jsou nuceny je přijímat, neboť nemají jinou možnost uzavření pracovního poměru, anebo nechtějí ztratit svou práci. Pozornost by se měla věnovat velké nerovnováze v zaměstnávání žen a mužů na částečný úvazek (31,6 % žen a 8 % mužů). Měly by se odstranit všechny překážky bránící přechodu od částečného k plnému pracovnímu úvazku. |
| --- | --- |

4.4

Přestože práce na částečný úvazek motivovala více žen k oficiálnímu zaměstnání, z dlouhodobého hlediska může omezit možnosti odborné přípravy, vyhlídky na kariérní postup, ovlivnit výši starobního důchodu a zvýšit riziko chudoby nejen dočasně, ale i ve stáří. Patrné je to zejména u „nedobrovolných“ částečných úvazků, jejichž míra v posledních letech vzrostla (15), neboť jedním z důsledků krize je to, že jsou ženám nabízeny pracovní poměry na částečný úvazek a ony jsou nuceny je přijímat, neboť nemají jinou možnost uzavření pracovního poměru, anebo nechtějí ztratit svou práci. Pozornost by se měla věnovat velké nerovnováze v zaměstnávání žen a mužů na částečný úvazek (31,6 % žen a 8 % mužů). Měly by se odstranit všechny překážky bránící přechodu od částečného k plnému pracovnímu úvazku.

| 4.5 | Výbor konstatuje, že důležitými faktory pro posílení účasti žen na trhu práce jsou politiky na podporu domácností rodin se dvěma výdělečně činnými osobami a pomoc zaměstnaným dospělým při zvládání rodinných závazků. Významnou úlohu hraje také vhodná kombinace peněžní i nepeněžní podpory. |
| --- | --- |

4.5

Výbor konstatuje, že důležitými faktory pro posílení účasti žen na trhu práce jsou politiky na podporu domácností rodin se dvěma výdělečně činnými osobami a pomoc zaměstnaným dospělým při zvládání rodinných závazků. Významnou úlohu hraje také vhodná kombinace peněžní i nepeněžní podpory.

| 4.6 | Vyšší daňové sazby uplatňované vůči druhému výdělečně činnému členovi rodiny mohou snížit podíl pracovně aktivních žen, protože je odrazují od účasti na trhu práce (16). Je tedy třeba nastavit systémy zdanění a sociálního pojištění tak, aby druhé členy rodin neodrazovaly od výdělečné činnosti. |
| --- | --- |

4.6

Vyšší daňové sazby uplatňované vůči druhému výdělečně činnému členovi rodiny mohou snížit podíl pracovně aktivních žen, protože je odrazují od účasti na trhu práce (16). Je tedy třeba nastavit systémy zdanění a sociálního pojištění tak, aby druhé členy rodin neodrazovaly od výdělečné činnosti.

| 4.7 | Zvláštní pozornost by se měla věnovat neoficiální práci bez jistoty pracovního místa včetně práce „na živnostenské oprávnění“. Častěji než muži pracují v těchto podmínkách ženy, a zvyšuje se tak pravděpodobnost jejich vykořisťování. Členské státy EU by měly bezodkladně ratifikovat Úmluvu MOP č. 189 o důstojné práci pro pracovníky v cizí domácnosti (17), jež vytyčuje pracovní normy pro pracovníky v cizích domácnostech. |
| --- | --- |

4.7

Zvláštní pozornost by se měla věnovat neoficiální práci bez jistoty pracovního místa včetně práce „na živnostenské oprávnění“. Častěji než muži pracují v těchto podmínkách ženy, a zvyšuje se tak pravděpodobnost jejich vykořisťování. Členské státy EU by měly bezodkladně ratifikovat Úmluvu MOP č. 189 o důstojné práci pro pracovníky v cizí domácnosti (17), jež vytyčuje pracovní normy pro pracovníky v cizích domácnostech.

5.   Platy a důchody

| 5.1 | EHSV vyzývá tvůrce politik, aby omezili genderové nerovnosti odstraněním rozdílů mezi platy mužů a žen (dosahují v průměru 16,2 %) protože z rovnosti odměňování mají prospěch nejen ženy, ale celá společnost. Podle posouzení evropské přidané hodnoty (European Added Value Assessment) snížení tohoto rozdílu o jeden procentní bod zvyšuje hospodářský růst o 0,1 % (18). |
| --- | --- |

5.1

EHSV vyzývá tvůrce politik, aby omezili genderové nerovnosti odstraněním rozdílů mezi platy mužů a žen (dosahují v průměru 16,2 %) protože z rovnosti odměňování mají prospěch nejen ženy, ale celá společnost. Podle posouzení evropské přidané hodnoty (European Added Value Assessment) snížení tohoto rozdílu o jeden procentní bod zvyšuje hospodářský růst o 0,1 % (18).

| 5.2 | EHSV rovněž vyjadřuje znepokojení nad mimořádnými rozdíly mezi důchody mužů a žen – v EU-27 se jedná průměrně o 39 % (19), což je více než dvojnásobek oproti rozdílu platů. Zvláště znepokojivá je neviditelnost tohoto problému. Ve většině zemí EU značné rozdíly nejen existují, ale také představují nesmírně komplexní problém, protože závisejí na historii zaměstnání (zejména rozdílech platů, délce pracovního úvazku a odpracovaných letech), na důchodových systémech, a zvláště na vlivu vývoje výdělku na výši důchodového zabezpečení a toho, v jakém rozsahu důchodové systémy kompenzují přerušení pracovní činnosti během péče o děti nebo závislé příbuzné. |
| --- | --- |

5.2

EHSV rovněž vyjadřuje znepokojení nad mimořádnými rozdíly mezi důchody mužů a žen – v EU-27 se jedná průměrně o 39 % (19), což je více než dvojnásobek oproti rozdílu platů. Zvláště znepokojivá je neviditelnost tohoto problému. Ve většině zemí EU značné rozdíly nejen existují, ale také představují nesmírně komplexní problém, protože závisejí na historii zaměstnání (zejména rozdílech platů, délce pracovního úvazku a odpracovaných letech), na důchodových systémech, a zvláště na vlivu vývoje výdělku na výši důchodového zabezpečení a toho, v jakém rozsahu důchodové systémy kompenzují přerušení pracovní činnosti během péče o děti nebo závislé příbuzné.

| 5.3 | EHSV je proto přesvědčen, že odstranění genderových rozdílů v platech a přidání „času na rodinu“ – péči o děti a starší osoby, asistenci členu rodiny při krátkém či dlouhém onemocnění atd. – do systémů důchodového zabezpečení mužů i žen (při zajištění možnosti, že by zaměstnanci mohli dostat rodinnou dovolenou na péči nebo asistenci) by omezilo genderové rozdíly důchodů (20). |
| --- | --- |

5.3

EHSV je proto přesvědčen, že odstranění genderových rozdílů v platech a přidání „času na rodinu“ – péči o děti a starší osoby, asistenci členu rodiny při krátkém či dlouhém onemocnění atd. – do systémů důchodového zabezpečení mužů i žen (při zajištění možnosti, že by zaměstnanci mohli dostat rodinnou dovolenou na péči nebo asistenci) by omezilo genderové rozdíly důchodů (20).

6.   Podnikání

| 6.1 | Nedávná studie OECD (21) zdůrazňuje, že velké a hluboce zakořeněné genderové rozdíly existují také v podnikání, a to v mnoha podobách včetně subjektivních preferencí pro podnikání, velikosti podniku, finanční výkonnosti, přístupu k finančnímu kapitálu a jeho využití. Podnikatelky mají i jiné cíle než maximalizaci zisku a jejich širší měřítka výkonnosti svědčí o jejich podílu na sociálním a hospodářském rozvoji. |
| --- | --- |

6.1

Nedávná studie OECD (21) zdůrazňuje, že velké a hluboce zakořeněné genderové rozdíly existují také v podnikání, a to v mnoha podobách včetně subjektivních preferencí pro podnikání, velikosti podniku, finanční výkonnosti, přístupu k finančnímu kapitálu a jeho využití. Podnikatelky mají i jiné cíle než maximalizaci zisku a jejich širší měřítka výkonnosti svědčí o jejich podílu na sociálním a hospodářském rozvoji.

| 6.2 | Větší podpora žen při zahájení podnikání a podpora růstu existujících firem vedených ženami může přispět (22) k vytváření pracovních příležitostí, větší inovativnosti, vyšší konkurenceschopnosti a vyššímu hospodářskému růstu a snížení sociálního vyloučení. Jsou nutná významná opatření, jež by využila plný potenciál podniků v oblasti udržitelného hospodářského růstu a vytváření pracovních příležitostí v Evropě – zejména po krizi. |
| --- | --- |

6.2

Větší podpora žen při zahájení podnikání a podpora růstu existujících firem vedených ženami může přispět (22) k vytváření pracovních příležitostí, větší inovativnosti, vyšší konkurenceschopnosti a vyššímu hospodářskému růstu a snížení sociálního vyloučení. Jsou nutná významná opatření, jež by využila plný potenciál podniků v oblasti udržitelného hospodářského růstu a vytváření pracovních příležitostí v Evropě – zejména po krizi.

| 6.3 | EHSV již navrhnul následující kroky, jež je třeba učinit k podpoře podnikatelství žen na úrovni EU (23):






  — | vytvořit kancelář na podporu podnikání žen, aby mohla být využívána jako infrastruktura podpory ženského podnikatelství; |
| --- | --- | --- |

6.3

EHSV již navrhnul následující kroky, jež je třeba učinit k podpoře podnikatelství žen na úrovni EU (23):

—

vytvořit kancelář na podporu podnikání žen, aby mohla být využívána jako infrastruktura podpory ženského podnikatelství;

| — | jmenovat ředitele pro podnikání žen v rámci Komise a příslušných ministerstev členských států a zvyšovat povědomí o hospodářských přínosech, jež plynou z vedení žen k tomu, aby zakládaly a rozvíjely vlastní podniky; |
| --- | --- |

—

jmenovat ředitele pro podnikání žen v rámci Komise a příslušných ministerstev členských států a zvyšovat povědomí o hospodářských přínosech, jež plynou z vedení žen k tomu, aby zakládaly a rozvíjely vlastní podniky;

| — | sbírat genderově členěná data o podnicích žen v Evropě. |
| --- | --- |

—

sbírat genderově členěná data o podnicích žen v Evropě.

7.   Rozhodování

| 7.1 | Mezinárodní studie (24) potvrzují, že ženy v řídicích pozicích mají kladný vliv na výkonnost financí společnosti, podnikovou kulturu, styl řízení a odolnost vůči krizi. Ženy tolik neriskují a preferují udržitelný rozvoj, avšak bariéry bránící dosažení genderové rovnosti v rozhodování jsou daleko obtížněji překonatelné, než se otevřeně připouští. |
| --- | --- |

7.1

Mezinárodní studie (24) potvrzují, že ženy v řídicích pozicích mají kladný vliv na výkonnost financí společnosti, podnikovou kulturu, styl řízení a odolnost vůči krizi. Ženy tolik neriskují a preferují udržitelný rozvoj, avšak bariéry bránící dosažení genderové rovnosti v rozhodování jsou daleko obtížněji překonatelné, než se otevřeně připouští.

| 7.2 | EHSV doufá, že budou všemi veřejnými a soukromými rozhodovacími orgány v duchu samoregulace přijaty minimální normy rovné spoluúčasti na rozhodování. Kotované společnosti a všechny orgány veřejného sektoru by měly podporovat transparentní postupy výběru a jmenování, kulturu začlenění a svobodu volby. Těžko však bude něčeho podstatného dosaženo bez vůle mužů i žen přistoupit k pozitivní akci. |
| --- | --- |

7.2

EHSV doufá, že budou všemi veřejnými a soukromými rozhodovacími orgány v duchu samoregulace přijaty minimální normy rovné spoluúčasti na rozhodování. Kotované společnosti a všechny orgány veřejného sektoru by měly podporovat transparentní postupy výběru a jmenování, kulturu začlenění a svobodu volby. Těžko však bude něčeho podstatného dosaženo bez vůle mužů i žen přistoupit k pozitivní akci.

| 7.3 | EHSV by politikům a podnikům doporučil, aby přezkoumali následující témata s cílem zajistit dosažení genderové rovnováhy ve všech rozhodovacích orgánech:






  — | větší zviditelnění žen na vedoucích místech; |
| --- | --- | --- |

7.3

EHSV by politikům a podnikům doporučil, aby přezkoumali následující témata s cílem zajistit dosažení genderové rovnováhy ve všech rozhodovacích orgánech:

—

větší zviditelnění žen na vedoucích místech;

| — | větší transparentnost při vyhledávání talentů; |
| --- | --- |

—

větší transparentnost při vyhledávání talentů;

| — | vytvoření a zachování kritického množství; |
| --- | --- |

—

vytvoření a zachování kritického množství;

| — | zpochybnění stereotypů souvisejících s genderovými rolemi; |
| --- | --- |

—

zpochybnění stereotypů souvisejících s genderovými rolemi;

| — | plánování, jak předávat vedení v podniku; |
| --- | --- |

—

plánování, jak předávat vedení v podniku;

| — | vytvoření zdrojů pro nábor talentů; |
| --- | --- |

—

vytvoření zdrojů pro nábor talentů;

| — | podpora vytváření mentoringových sítí ve veřejném i soukromém sektoru; |
| --- | --- |

—

podpora vytváření mentoringových sítí ve veřejném i soukromém sektoru;

| — | šíření příkladů osvědčených postupů; |
| --- | --- |

—

šíření příkladů osvědčených postupů;

| — | vytvoření celoevropské koordinované databáze kvalifikovaných žen pro rozhodovací orgány. |
| --- | --- |

—

vytvoření celoevropské koordinované databáze kvalifikovaných žen pro rozhodovací orgány.

| 7.4 | Aby mohla být provedena Strategie pro rovnost žen a mužů (2010–2015) (25), vyzývá EHSV k rovnému zastoupení mužů a žen ve veřejném životě, zvláště v politice, protože současné nedostatečné zastoupení žen omezuje jejich práva na spolurozhodování (26). Příkladem by měly jít instituce EU a členských států, stejně jako organizace sociálních partnerů, a měly by zavést cíle genderové rovnosti ve svých politických a administrativních orgánech, především na nejvyšších úrovní. |
| --- | --- |

7.4

Aby mohla být provedena Strategie pro rovnost žen a mužů (2010–2015) (25), vyzývá EHSV k rovnému zastoupení mužů a žen ve veřejném životě, zvláště v politice, protože současné nedostatečné zastoupení žen omezuje jejich práva na spolurozhodování (26). Příkladem by měly jít instituce EU a členských států, stejně jako organizace sociálních partnerů, a měly by zavést cíle genderové rovnosti ve svých politických a administrativních orgánech, především na nejvyšších úrovní.

8.   Péče o děti

| 8.1 | Dostupnost zařízení péče zejména o malé děti s celodenním provozem je významným faktorem ovlivňujícím účast žen na trhu práce. Navýšení veřejných výdajů na péči o děti má přímou návaznost na nárůst zaměstnanosti žen na plný pracovní úvazek (27). |
| --- | --- |

8.1

Dostupnost zařízení péče zejména o malé děti s celodenním provozem je významným faktorem ovlivňujícím účast žen na trhu práce. Navýšení veřejných výdajů na péči o děti má přímou návaznost na nárůst zaměstnanosti žen na plný pracovní úvazek (27).

| 8.2 | Dosažení barcelonských cílů je proto nutností. Podle nedávné zprávy Komise však v roce 2010 dosáhlo barcelonských cílů u dětí do 3 let pouze 10 členských států. Téhož roku v kategorii dětí od 3 let do věku zahájení povinné školní docházky dosáhlo 90 % cíle jen 11 členských států (28). |
| --- | --- |

8.2

Dosažení barcelonských cílů je proto nutností. Podle nedávné zprávy Komise však v roce 2010 dosáhlo barcelonských cílů u dětí do 3 let pouze 10 členských států. Téhož roku v kategorii dětí od 3 let do věku zahájení povinné školní docházky dosáhlo 90 % cíle jen 11 členských států (28).

| 8.3 | Vzhledem k tomu, že členské státy s nejvyšší mírou porodnosti také dělají nejvíce pro nalezení rovnováhy pracovního a rodinného života rodičů a mají vysokou míru zaměstnanosti žen (29), měly by členské státy nabízet efektivnější, finančně dostupnou, přístupnou a kvalitní podporu rodin s dětmi prostřednictvím politik (30), jako jsou následující:






  — | investice do dětí – prostřednictvím programů zaměřených na děti v raném věku, zejména takových, které rodinám poskytují služby zaměřené na rodinu v domácím prostředí nebo střediscích; |
| --- | --- | --- |

8.3

Vzhledem k tomu, že členské státy s nejvyšší mírou porodnosti také dělají nejvíce pro nalezení rovnováhy pracovního a rodinného života rodičů a mají vysokou míru zaměstnanosti žen (29), měly by členské státy nabízet efektivnější, finančně dostupnou, přístupnou a kvalitní podporu rodin s dětmi prostřednictvím politik (30), jako jsou následující:

—

investice do dětí – prostřednictvím programů zaměřených na děti v raném věku, zejména takových, které rodinám poskytují služby zaměřené na rodinu v domácím prostředí nebo střediscích;

| — | rovnováha mezi rodinnými a pracovními povinnostmi – prostřednictvím koordinace řady oblastí, jako jsou poskytování péče o děti, rodičovská dovolená a pracoviště přizpůsobená potřebám rodin; |
| --- | --- |

—

rovnováha mezi rodinnými a pracovními povinnostmi – prostřednictvím koordinace řady oblastí, jako jsou poskytování péče o děti, rodičovská dovolená a pracoviště přizpůsobená potřebám rodin;

| — | tvorba rámce příznivého pro zvýšení míry plodnosti – jako doplnění výše uvedené politiky rovnováhy – prostřednictvím daňových nástrojů (např. program Childcare Voucher ve Spojeném království) a politik širšího sdílení nákladů na rodičovství a zajištění přístupu mladých párů k finančně dostupnému bydlení a pevnému zakotvení na trzích práce. |
| --- | --- |

—

tvorba rámce příznivého pro zvýšení míry plodnosti – jako doplnění výše uvedené politiky rovnováhy – prostřednictvím daňových nástrojů (např. program Childcare Voucher ve Spojeném království) a politik širšího sdílení nákladů na rodičovství a zajištění přístupu mladých párů k finančně dostupnému bydlení a pevnému zakotvení na trzích práce.

9.   Stereotypní vnímání a diskriminace

| 9.1 | Přestože se dosažená úroveň vzdělání děvčat během minulých desetiletí zvýšila, což posílilo potenciál žen z hlediska výdělků, zůstávají společenské postoje k práci žen a střetávání rodinných hodnot s rovností překážkami při úsilí o genderovou rovnováhu na trhu práce. |
| --- | --- |

9.1

Přestože se dosažená úroveň vzdělání děvčat během minulých desetiletí zvýšila, což posílilo potenciál žen z hlediska výdělků, zůstávají společenské postoje k práci žen a střetávání rodinných hodnot s rovností překážkami při úsilí o genderovou rovnováhu na trhu práce.

| 9.2 | EHSV je zejména znepokojen diskriminací žen, které jsou zdravotně postižené nebo náležejí k přistěhovaleckým nebo etnickým menšinám. V tomto smyslu vyzývá k rychlému provedení směrnice o rovném zacházení (31). |
| --- | --- |

9.2

EHSV je zejména znepokojen diskriminací žen, které jsou zdravotně postižené nebo náležejí k přistěhovaleckým nebo etnickým menšinám. V tomto smyslu vyzývá k rychlému provedení směrnice o rovném zacházení (31).

| 9.3 | Násilí páchané na ženách je nejen neospravedlnitelný sociální jev, ale působí také velké hospodářské škody. Odhaduje se, že násilí páchané na ženách způsobuje v 47 členských státech Rady Evropy škody přesahující 32 miliard EUR ročně (32). Veřejné politiky čelící genderovému násilí musejí sehrát důležitou úlohu; tradiční vnímání ženské role ve společnosti je možné změnit, jen pokud budou mít ženy přístup k moci za rovných podmínek s muži. |
| --- | --- |

9.3

Násilí páchané na ženách je nejen neospravedlnitelný sociální jev, ale působí také velké hospodářské škody. Odhaduje se, že násilí páchané na ženách způsobuje v 47 členských státech Rady Evropy škody přesahující 32 miliard EUR ročně (32). Veřejné politiky čelící genderovému násilí musejí sehrát důležitou úlohu; tradiční vnímání ženské role ve společnosti je možné změnit, jen pokud budou mít ženy přístup k moci za rovných podmínek s muži.

| 9.4 | V podpoře genderové rovnosti mají zásadní význam mediální obory. Média sociokulturní vzorce chování a normy nejen reflektují, ale také vytvářejí, a jsou mocným aktérem utváření veřejného mínění a kultury. Právě média jsou zdrojem širšího pochopení komplexnosti genderové rovnosti napříč všemi společenskými subjekty, včetně tvůrců politik a veřejnosti. Proto je naléhavě nutné bojovat proti přetrvávajícím nerovnostem projevujícím se nedostatečným zastoupením (především ve vyšších pozicích), překážkami postupu a nízkými platy (v porovnání s muži) v mediálních oborech (33). |
| --- | --- |

9.4

V podpoře genderové rovnosti mají zásadní význam mediální obory. Média sociokulturní vzorce chování a normy nejen reflektují, ale také vytvářejí, a jsou mocným aktérem utváření veřejného mínění a kultury. Právě média jsou zdrojem širšího pochopení komplexnosti genderové rovnosti napříč všemi společenskými subjekty, včetně tvůrců politik a veřejnosti. Proto je naléhavě nutné bojovat proti přetrvávajícím nerovnostem projevujícím se nedostatečným zastoupením (především ve vyšších pozicích), překážkami postupu a nízkými platy (v porovnání s muži) v mediálních oborech (33).

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Hospodářská a sociální rada OSN, zpráva generálního tajemníka statistické komise pro genderové statistiky (E/CN.3/2013/10).

1

(2)  Evropská komise, generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, 2011.

2

(3)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 14-20.

3

(4)  „Closing the Gender Gap: Act Now“ (Nerovnost žen a mužů: je čas jednat), OECD, prosinec 2012.

4

(5)  Očekává se, že počet obyvatel v produktivním věku se bude během příštích tří desetiletí každoročně snižovat o 1–1,5 milionu, Experiences from OECD Countries and the European Union (Zkušenosti ze zemí OECD a Evropské unie), OECD, 2012.

5

(6)  „Účast žen na trhu práce“, Evropská komise, 2013.

6

(7)  „Roční analýza růstu 2013“, Evropská komise, 2012.

7

(8)  Pracovní dokument útvarů Komise o Pokroku v oblasti rovnosti mezi ženami a muži v roce 2012 – Průvodní dokument ke Zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o uplatňování Charty základních práv EU za rok 2012, SWD(2013) 171 final.

8

(9)  TUC Women and the Cuts Toolkit (Ženy Odborového kongresu a nástroje škrtů), Trade Union Congress, 2011.

9

(10)  Evropská komise, generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, 2011.

10

(11)  Effects of Reducing Gender Gaps in Education and Labour Force Participation on Economic Growth in the OECD (Dopady snížení genderových rozdílů ve vzdělání a zapojení do trhu práce na hospodářský růst v OECD), DELSA/ELSA/WD/SEM(2012)9, OECD, 2012.

11

(12)  Gender Equality Index Report (Zpráva o ukazatelích rovnosti žen a mužů), Evropský institut pro rovnost žen a mužů, 2013.

12

(13)  Roku 2010 evropské ženy tvořily 77 % absolventů ve školství, 74 % ve zdravotnictví a sociálním zabezpečení a 65 % v humanitních oborech. V technických oborech to však bylo pouze 25 % a v přírodních vědách, matematice a výpočetní technice 38 %. Report on the Gender Initiative: Gender Equality in Education, Employment and Entrepreneurship (Zpráva o genderové iniciativě: rovnost žen a mužů, pokud jde o vzdělávání, zaměstnanost a podnikání), OECD, 2011.

13

(14)  Drivers of Female Labour Force Participation in the OECD (Faktory účasti žen na trhu práce v OECD), DELSA/ELSA/WD/SEM(2013)1, OECD, 2013

14

(15)  Ze všech pracovních poměrů žen na částečný úvazek je 23,4 % uzavíráno nedobrovolně (průměr EU, 2011). Pramen: Lisbon Assessment Framework Database.

15

(16)  Drivers of Female Labour Force Participation in the OECD (Faktory účasti žen na trhu práce v OECD), OECD, 2013.

16

(17)  Mezinárodní organizace práce, Úmluva o důstojné práci pro pracovníky v cizí domácnosti (C189 – Domestic Workers Convention), 2011.

17

(18)  Evropský parlament, návrh usnesení (B7-XXXX/2013), 17.6.2013.

18

(19)  The Gender Gap in Pensions in the EU (Rozdílná výše důchodů žen a mužů v EU), Evropská komise, GŘ pro spravedlnost, 2013.

19

(20)  Ve svém stanovisku „Souvislost mezi genderovou rovností, hospodářským růstem a mírou zaměstnanosti“, (SOC/338, Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 15–21), hájí EHSV myšlenku, že čas strávený péčí o členy rodiny by měl být financován stejně jako je tomu u starobního důchodu.

20

(21)  Women Entrepreneurs in the OECD: key evidence and policy challenges (Podnikatelky v OECD: hlavní fakta a politické výzvy), DELSA/ELSA/WD/SEM(2013)3, OECD, 2013.

21

(22)  Světová banka, Female Entrepreneurship: Program Guidelines and Case Studies (Podnikatelství žen: programové hlavní směry a případové studie), 11.4.2013: „Například ve Spojených státech rostou ženami vlastněné firmy více než dvakrát rychleji než ostatní, přispívají ekonomice USA téměř třemi biliony dolarů a přímo zajišťují 23 milionů pracovních míst.“

22

(23)  Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 24.

23

(24)  „Women Matter“, McKinsey; „Do Women in Top Management Affect Firm Performance?“, Smith and Verner; „Diversity and gender balance in Britain plc“, TCAM; „Mining the Metrics of Board Diversity“, Thomson Reuters atd.

24

(25)  Strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015, Evropská komise, 2010.

25

(26)  „Databáze o účasti žen a mužů v rozhodovacím procesu“, Evropská Komise, GŘ pro spravedlnost.

26

(27)  „Closing the Gender Gap: Act Now“, OECD, 2012.

27

(28)  Barcelonské cíle, Evropská komise, 2013.

28

(29)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 15–21.

29

(30)  „Extending opportunities: How active social policy can benefit us all“ (Širší příležitosti – Jak může aktivní sociální politika prospívat nám všem), ISBN 92-64-00794-6, OECD 2005.

30

(31)  COM(2008) 426 final, 2.7.2008.

31

(32)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 21-26).

32

(33)  EIGE, „Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media — Advancing gender equality in decision-making in media organisations“, 2013.

33

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/11

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Stanovení cílů udržitelného rozvoje – příspěvek evropské občanské společnosti k postoji EU (průzkumné stanovisko)

2013/C 341/03

Zpravodajka: paní LE NOUAIL MARLIÈRE

Dne 6. prosince 2012 se Evropská komise v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Stanovení cílů udržitelného rozvoje – příspěvek evropské občanské společnosti k postoji EU

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 92 hlasy pro, 52 hlasů bylo proti a 21 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV evropským institucím a tzv. „otevřené pracovní skupině“ ustavené 67. Valným shromážděním Organizace spojených národů dne 17. prosince 2012 doporučuje uplatňovat a prosazovat metodu posouzení ekonomického, sociálního a environmentálního dopadu ex ante, a to jak ve fázi vymezení cílů udržitelného rozvoje, tak v průběhu světového jednání o cílech, jež mají být všeobecně použitelné, abychom získali prostředky k vyvážení pozitivních i negativních rozdílů, které se mohou objevit nebo se paralelně vyskytovat mezi odvětvími, zeměpisnými oblastmi či okruhy činností. |
| --- | --- |

1.1

EHSV evropským institucím a tzv. „otevřené pracovní skupině“ ustavené 67. Valným shromážděním Organizace spojených národů dne 17. prosince 2012 doporučuje uplatňovat a prosazovat metodu posouzení ekonomického, sociálního a environmentálního dopadu ex ante, a to jak ve fázi vymezení cílů udržitelného rozvoje, tak v průběhu světového jednání o cílech, jež mají být všeobecně použitelné, abychom získali prostředky k vyvážení pozitivních i negativních rozdílů, které se mohou objevit nebo se paralelně vyskytovat mezi odvětvími, zeměpisnými oblastmi či okruhy činností.

| 1.2 | Všechny sociální programy, které jsou klíčové k dosažení všech cílů udržitelného rozvoje, ať již jsou zaměřeny na vzdělávání či zdraví nebo jsou určeny mladým lidem bez zaměstnání, by měly být rozpočtových škrtů přednostně ušetřeny. |
| --- | --- |

1.2

Všechny sociální programy, které jsou klíčové k dosažení všech cílů udržitelného rozvoje, ať již jsou zaměřeny na vzdělávání či zdraví nebo jsou určeny mladým lidem bez zaměstnání, by měly být rozpočtových škrtů přednostně ušetřeny.

| 1.3 | ESHV vítá, že EU hodlá dostát závazku provádět svoji strategii Evropa 2020 v rámci evropského semestru a využít této příležitosti k tomu, aby jí vypracováním sociální, ekonomické a environmentální strategie „bez bariér“ a evropské strategie pro integrovaný udržitelný rozvoj dala smysluplný rozměr. |
| --- | --- |

1.3

ESHV vítá, že EU hodlá dostát závazku provádět svoji strategii Evropa 2020 v rámci evropského semestru a využít této příležitosti k tomu, aby jí vypracováním sociální, ekonomické a environmentální strategie „bez bariér“ a evropské strategie pro integrovaný udržitelný rozvoj dala smysluplný rozměr.

| 1.4 | Doporučuje, aby evropská občanská společnost byla zapojena prostřednictvím organizací občanské společnosti, sociálních partnerů, národních HSR a podobných institucí. |
| --- | --- |

1.4

Doporučuje, aby evropská občanská společnost byla zapojena prostřednictvím organizací občanské společnosti, sociálních partnerů, národních HSR a podobných institucí.

| 1.5 | Vyzývá členské státy a evropské instituce, aby:






  1.5.1 | nadále aktivně usilovaly o rozvojové partnerství prostřednictvím evropské Agendy pro změnu a vnější politiky pro rozvojovou pomoc a spolupráci a na druhé straně zohledňovaly při vnějších obchodních dvoustranných a vícestranných jednáních své zájmy a zájmy svých partnerů z hlediska lidských práv v ekonomické, sociální a kulturní oblasti; |
| --- | --- | --- |

1.5

Vyzývá členské státy a evropské instituce, aby:

1.5.1

nadále aktivně usilovaly o rozvojové partnerství prostřednictvím evropské Agendy pro změnu a vnější politiky pro rozvojovou pomoc a spolupráci a na druhé straně zohledňovaly při vnějších obchodních dvoustranných a vícestranných jednáních své zájmy a zájmy svých partnerů z hlediska lidských práv v ekonomické, sociální a kulturní oblasti;

| 1.5.2 | posílily a stabilizovaly evropský sociální model, a poskytly tak pevný základ a zajistily konkurenceschopnost založenou nejen na schopnosti technologických inovací, ale i inovací vedoucích k sociálnímu pokroku; |
| --- | --- |

1.5.2

posílily a stabilizovaly evropský sociální model, a poskytly tak pevný základ a zajistily konkurenceschopnost založenou nejen na schopnosti technologických inovací, ale i inovací vedoucích k sociálnímu pokroku;

| 1.5.3 | vynaložily veškeré úsilí k rozvoji zelené ekonomiky, jež bude hospodárná z hlediska zdrojů a využití primární a sekundární energie a bude prospěšná všem občanům a – prostřednictvím spravedlivého přenosu technologií – i zemím jejich obchodních partnerů. Tato ekonomika by měla být založena na energetickém přechodu zaměřeném na řízení potřeb, nabídce lepších technologií skladování a nízkých emisí CO2; |
| --- | --- |

1.5.3

vynaložily veškeré úsilí k rozvoji zelené ekonomiky, jež bude hospodárná z hlediska zdrojů a využití primární a sekundární energie a bude prospěšná všem občanům a – prostřednictvím spravedlivého přenosu technologií – i zemím jejich obchodních partnerů. Tato ekonomika by měla být založena na energetickém přechodu zaměřeném na řízení potřeb, nabídce lepších technologií skladování a nízkých emisí CO2;

| 1.5.4 | posílily veřejné služby a služby obecného zájmu s cílem zajistit, že Evropa bude místem spravedlivého blahobytu jak na svém území, tak za svými hranicemi, a to prostřednictvím svých delegací a veřejné spolupráce; |
| --- | --- |

1.5.4

posílily veřejné služby a služby obecného zájmu s cílem zajistit, že Evropa bude místem spravedlivého blahobytu jak na svém území, tak za svými hranicemi, a to prostřednictvím svých delegací a veřejné spolupráce;

| 1.5.5 | vymezily veřejné služby v Evropě, jež se budou odvíjet od základních práv občanů EU, a to prostřednictvím rámcové směrnice o veřejných službách, což zamezí přístupu založenému čistě na samoregulaci; |
| --- | --- |

1.5.5

vymezily veřejné služby v Evropě, jež se budou odvíjet od základních práv občanů EU, a to prostřednictvím rámcové směrnice o veřejných službách, což zamezí přístupu založenému čistě na samoregulaci;

| 1.5.6 | přiměly evropské a mimoevropské podniky působící na jejich území k tomu, aby účinně rozšířily svoji sociální odpovědnost o oblasti životního prostředí. Podniky musejí zodpovídat za sociální a environmentální dopady svého řízení. Tato odpovědnost se musí v řetězci zákazník/zpracovatel jasně realizovat a musí být pevně stanovená, transparentní a vysledovatelná, což platí od nadnárodní až po místní úroveň. Transparentní a nezávislé musejí být i ratingové a hodnotící agentury; |
| --- | --- |

1.5.6

přiměly evropské a mimoevropské podniky působící na jejich území k tomu, aby účinně rozšířily svoji sociální odpovědnost o oblasti životního prostředí. Podniky musejí zodpovídat za sociální a environmentální dopady svého řízení. Tato odpovědnost se musí v řetězci zákazník/zpracovatel jasně realizovat a musí být pevně stanovená, transparentní a vysledovatelná, což platí od nadnárodní až po místní úroveň. Transparentní a nezávislé musejí být i ratingové a hodnotící agentury;

| 1.5.7 | povzbudily a podpořily rozvoj malých a středních podniků a podniků sociální a solidární ekonomiky; |
| --- | --- |

1.5.7

povzbudily a podpořily rozvoj malých a středních podniků a podniků sociální a solidární ekonomiky;

| 1.5.8 | účinně jednaly v otázkách ochrany životního prostředí tak, že zaručí skutečné všeobecné právo na informace o životním prostředí a lepší provádění Aarhuské úmluvy, a aby poskytly zejména zaměstnancům prostřednictvím jejich zástupců v podniku možnosti varování v této oblasti; |
| --- | --- |

1.5.8

účinně jednaly v otázkách ochrany životního prostředí tak, že zaručí skutečné všeobecné právo na informace o životním prostředí a lepší provádění Aarhuské úmluvy, a aby poskytly zejména zaměstnancům prostřednictvím jejich zástupců v podniku možnosti varování v této oblasti;

| 1.5.9 | definovaly novou úlohu bank a směřovaly úspory do průmyslu a tzv. reálné ekonomiky tak, aby napomohly ekologickému přechodu, financování výstavby a úpravy bydlení, vzdělávání, energetické politiky, bezpečnosti potravin, přístupu k vodě, nemocnic, silničních, přístavních a železničních infrastruktur atd., které jsou v Evropě i na celém světě nezbytnými podmínkami udržitelného rozvoje, ať již se jedná o rozvoj hospodářský, lidský či rozvoj životního prostředí. |
| --- | --- |

1.5.9

definovaly novou úlohu bank a směřovaly úspory do průmyslu a tzv. reálné ekonomiky tak, aby napomohly ekologickému přechodu, financování výstavby a úpravy bydlení, vzdělávání, energetické politiky, bezpečnosti potravin, přístupu k vodě, nemocnic, silničních, přístavních a železničních infrastruktur atd., které jsou v Evropě i na celém světě nezbytnými podmínkami udržitelného rozvoje, ať již se jedná o rozvoj hospodářský, lidský či rozvoj životního prostředí.

| 1.6 | EHSV vyzývá EU, aby:






  1.6.1 | usilovala o omezení finančních spekulací a podporu dlouhodobých investic; |
| --- | --- | --- |

1.6

EHSV vyzývá EU, aby:

1.6.1

usilovala o omezení finančních spekulací a podporu dlouhodobých investic;

| 1.6.2 | vedla boj proti neformální, nenahlášené či nedostatečně hlášené práci v Evropě i mimo ni prostřednictvím zúčastněných evropských podniků a prosazovala mezinárodní normy práce, placení příspěvků sociálního zabezpečení a boj proti praní špinavých peněz, a to zavedením řádného systému sankcí a posílením mechanismů nezávislé kontroly (inspektorát práce); |
| --- | --- |

1.6.2

vedla boj proti neformální, nenahlášené či nedostatečně hlášené práci v Evropě i mimo ni prostřednictvím zúčastněných evropských podniků a prosazovala mezinárodní normy práce, placení příspěvků sociálního zabezpečení a boj proti praní špinavých peněz, a to zavedením řádného systému sankcí a posílením mechanismů nezávislé kontroly (inspektorát práce);

| 1.6.3 | bojovala také proti mnoha formám snižování mezinárodních norem práce, znehodnocování práce a důstojnosti určitých skupin pracovníků (všech, jejichž práva jsou porušována) a podporovala obecnou stabilitu pracovních míst a spolehlivou sociální ochranu, jež přináší prosperitu a sociální komfort. |
| --- | --- |

1.6.3

bojovala také proti mnoha formám snižování mezinárodních norem práce, znehodnocování práce a důstojnosti určitých skupin pracovníků (všech, jejichž práva jsou porušována) a podporovala obecnou stabilitu pracovních míst a spolehlivou sociální ochranu, jež přináší prosperitu a sociální komfort.

2.   Úvod

| 2.1 | Rozhodnutí zahájit proces vedoucí ke stanovení cílů udržitelného rozvoje bylo jedním z hlavních výstupů konference Rio+20. Tento proces započal v lednu 2013 zřízením otevřené pracovní skupiny mezivládního charakteru, jejímž úkolem je předložit v období mezi zářím 2013 a zářím 2014 zprávu a návrh Valnému shromáždění Organizace spojených národů. Dle výsledného dokumentu konference Rio+20 by tento proces měl být koordinován s činnostmi, které se vztahují k programu rozvoje po roce 2015. |
| --- | --- |

2.1

Rozhodnutí zahájit proces vedoucí ke stanovení cílů udržitelného rozvoje bylo jedním z hlavních výstupů konference Rio+20. Tento proces započal v lednu 2013 zřízením otevřené pracovní skupiny mezivládního charakteru, jejímž úkolem je předložit v období mezi zářím 2013 a zářím 2014 zprávu a návrh Valnému shromáždění Organizace spojených národů. Dle výsledného dokumentu konference Rio+20 by tento proces měl být koordinován s činnostmi, které se vztahují k programu rozvoje po roce 2015.

| 2.2 | Předkládané stanovisko souvisí se stanoviskem specializované sekce NAT z vlastní iniciativy k tématu Zelená ekonomika – podpora udržitelného rozvoje v Evropě (1), které EHSV přijal v červnu 2013, a stanoviskem specializované sekce REX Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost (2). Z hlediska udržitelného rozvoje v Evropě by měl být zachován a konsolidován evropský sociální model, který je neodmyslitelně spjat s dosažením přechodu na ekologické hospodářství. Očekávání mezinárodní dohody o vymezení cílů udržitelného rozvoje nesmí být záminkou k tomu, aby byly odloženy či omezeny závazky rozvinutých zemí týkající se politik rozvojové pomoci a spolupráce. |
| --- | --- |

2.2

Předkládané stanovisko souvisí se stanoviskem specializované sekce NAT z vlastní iniciativy k tématu Zelená ekonomika – podpora udržitelného rozvoje v Evropě (1), které EHSV přijal v červnu 2013, a stanoviskem specializované sekce REX Důstojný život pro všechny: Skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost (2). Z hlediska udržitelného rozvoje v Evropě by měl být zachován a konsolidován evropský sociální model, který je neodmyslitelně spjat s dosažením přechodu na ekologické hospodářství. Očekávání mezinárodní dohody o vymezení cílů udržitelného rozvoje nesmí být záminkou k tomu, aby byly odloženy či omezeny závazky rozvinutých zemí týkající se politik rozvojové pomoci a spolupráce.

| 2.3 | V dopise se žádostí o vypracování tohoto průzkumného stanoviska Komise spojuje cíle v oblasti udržitelného rozvoje, zelenou ekonomiku podporující začlenění a vymýcení chudoby. Žádá, aby se prozkoumalo, jak by bylo možné do budoucích všeobecných cílů v oblasti udržitelného rozvoje úspěšně integrovat ekonomický, sociální a environmentální rozměr. Při té příležitosti by ocenila, kdyby mohly být do diskuse vneseny názory mezinárodních protějšků EHSV. |
| --- | --- |

2.3

V dopise se žádostí o vypracování tohoto průzkumného stanoviska Komise spojuje cíle v oblasti udržitelného rozvoje, zelenou ekonomiku podporující začlenění a vymýcení chudoby. Žádá, aby se prozkoumalo, jak by bylo možné do budoucích všeobecných cílů v oblasti udržitelného rozvoje úspěšně integrovat ekonomický, sociální a environmentální rozměr. Při té příležitosti by ocenila, kdyby mohly být do diskuse vneseny názory mezinárodních protějšků EHSV.

| 2.4 | EHSV v rámci dvou schůzí svého Střediska pro sledování udržitelného rozvoje uspořádal slyšení zástupců takzvaných hlavních skupin uznaných OSN na konferenci Rio+20. |
| --- | --- |

2.4

EHSV v rámci dvou schůzí svého Střediska pro sledování udržitelného rozvoje uspořádal slyšení zástupců takzvaných hlavních skupin uznaných OSN na konferenci Rio+20.

| 2.5 | OSN zřídila skupinu na vysoké úrovni složenou ze zástupců vlád, jež by měla předložit první zprávu v září 2013. Achim Steiner, zástupce generálního tajemníka OSN a výkonný ředitel Programu OSN pro životní prostředí, vystoupil 14. května před EHSV a dalšími zástupci občanské společnosti s tématem „Pokrok v oblasti udržitelného rozvoje po konferenci Rio+20“. Zdůraznil, že konzultační proces o cílech udržitelného rozvoje musí být plně inkluzivní a musí zahrnovat vlády, občanskou společnost i soukromý sektor. Kitty van der Heijden, velvyslankyně Nizozemska pro otázky udržitelného rozvoje a členka „otevřené“ pracovní skupiny, se rovněž podělila o svoji zkušenost z pracovní skupiny zřízené OSN. |
| --- | --- |

2.5

OSN zřídila skupinu na vysoké úrovni složenou ze zástupců vlád, jež by měla předložit první zprávu v září 2013. Achim Steiner, zástupce generálního tajemníka OSN a výkonný ředitel Programu OSN pro životní prostředí, vystoupil 14. května před EHSV a dalšími zástupci občanské společnosti s tématem „Pokrok v oblasti udržitelného rozvoje po konferenci Rio+20“. Zdůraznil, že konzultační proces o cílech udržitelného rozvoje musí být plně inkluzivní a musí zahrnovat vlády, občanskou společnost i soukromý sektor. Kitty van der Heijden, velvyslankyně Nizozemska pro otázky udržitelného rozvoje a členka „otevřené“ pracovní skupiny, se rovněž podělila o svoji zkušenost z pracovní skupiny zřízené OSN.

3.   Obecné připomínky

3.1   Myšlenka zahrnout cíle udržitelného rozvoje do prohlášení z konference Rio+20 byla představena vládami Kolumbie, Guatemaly a Peru. Ve společném dokumentu, jenž se opírá o Agendu 21 a Johannesburský prováděcí plán, navrhly vytvořit omezený soubor měřitelných cílů pro zajištění obnovené politické mobilizace v zájmu udržitelného rozvoje. Uvedené tři země Latinské Ameriky (s pozdějším přispěným Spojených arabských emirátů) navrhly osm možných oblastí, na něž by mohly být cíle udržitelného rozvoje zaměřeny: zajišťování potravin, voda, energie, města, oceány, přírodní systémy, účinné využívání zdrojů a zaměstnanost.

3.2   Výsledný dokument konference Rio+20 nazvaný „Budoucnost, jakou chceme“ stanoví, že cíle udržitelného rozvoje by měly:

| — | vycházet z Agendy 21 a Johannesburského prováděcího plánu; |
| --- | --- |

—

vycházet z Agendy 21 a Johannesburského prováděcího plánu;

| — | opírat se o dříve přijaté závazky; |
| --- | --- |

—

opírat se o dříve přijaté závazky;

| — | zaměřit se na oblasti, které jsou pro dosažení udržitelného rozvoje prioritní, v souladu s výsledným dokumentem; |
| --- | --- |

—

zaměřit se na oblasti, které jsou pro dosažení udržitelného rozvoje prioritní, v souladu s výsledným dokumentem;

| — | věnovat vyváženou pozornost třem prvkům udržitelného rozvoje a vazbám, které mezi nimi existují; |
| --- | --- |

—

věnovat vyváženou pozornost třem prvkům udržitelného rozvoje a vazbám, které mezi nimi existují;

| — | být v souladu s rozvojovým programem OSN pro období po roce 2015 a být do tohoto programu začleněny; |
| --- | --- |

—

být v souladu s rozvojovým programem OSN pro období po roce 2015 a být do tohoto programu začleněny;

| — | neodvádět pozornost ani úsilí od dosahování rozvojových cílů tisíciletí; |
| --- | --- |

—

neodvádět pozornost ani úsilí od dosahování rozvojových cílů tisíciletí;

| — | počítat dle potřeby s aktivní účastí všech zainteresovaných stran v procesu. |
| --- | --- |

—

počítat dle potřeby s aktivní účastí všech zainteresovaných stran v procesu.

Dále musejí být konkrétní, přesné, snadno srozumitelné a ambiciózní, musejí být početně omezeny, mít celosvětový dosah a být uplatnitelné ve všech zemích (s přihlédnutím k daným podmínkám každé z nich).

3.3   Konference Rio+20 by měla v ideálním případě představit akční plán zahrnující myšlenku světa, ve kterém každý člověk může uplatňovat svá práva a žít v rovných podmínkách bez nespravedlnosti a chudoby a v souladu se zdroji, které naše planeta nabízí.

| 3.3.1 | Například podle organizace Oxfam International (Rozvojové cíle po roce 2015 – postoj Oxfam International, leden 2013) musí rámec po roce 2015 podporovat tuto vizi a v souladu s ní stanovit cíle a popsat kroky k jejímu uskutečnění. Dosažení blahobytu pro všechny v mezích možností naší planety by vyžadovalo zásadní změnu zaměření hospodářského, sociálního a politického vývoje. |
| --- | --- |

3.3.1

Například podle organizace Oxfam International (Rozvojové cíle po roce 2015 – postoj Oxfam International, leden 2013) musí rámec po roce 2015 podporovat tuto vizi a v souladu s ní stanovit cíle a popsat kroky k jejímu uskutečnění. Dosažení blahobytu pro všechny v mezích možností naší planety by vyžadovalo zásadní změnu zaměření hospodářského, sociálního a politického vývoje.

| 3.3.2 | Z jednání o období po roce 2015 podle této nevládní organizace dosud není jasné, jaká by měla být úloha rámce a jakým konkrétním způsobem může tento rámec změnit situaci osob žijících v chudobě. Abychom mohli cíle přesně vymezit, je třeba dohodnout se na způsobu, jakým jich bude dosaženo. Tyto cíle musejí podněcovat politickou vůli a veřejné iniciativy zaměřené na vymýcení chudoby a nerovností a na ochranu planety, a to tak, že:






  — | budou vyjadřovat společnou vizi a priority pro orgány veřejné moci a mezinárodní společenství, jež budou mít na zásadní změny rozhodující vliv; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Z jednání o období po roce 2015 podle této nevládní organizace dosud není jasné, jaká by měla být úloha rámce a jakým konkrétním způsobem může tento rámec změnit situaci osob žijících v chudobě. Abychom mohli cíle přesně vymezit, je třeba dohodnout se na způsobu, jakým jich bude dosaženo. Tyto cíle musejí podněcovat politickou vůli a veřejné iniciativy zaměřené na vymýcení chudoby a nerovností a na ochranu planety, a to tak, že:

—

budou vyjadřovat společnou vizi a priority pro orgány veřejné moci a mezinárodní společenství, jež budou mít na zásadní změny rozhodující vliv;

| — | poskytnou občanům účinný nástroj k vyvíjení aktivního tlaku na změny politik a na orgány veřejné moci a soukromý sektor k tomu, aby nesly odpovědnost, a k prosazování vlastních iniciativ vedoucích ke změně; |
| --- | --- |

—

poskytnou občanům účinný nástroj k vyvíjení aktivního tlaku na změny politik a na orgány veřejné moci a soukromý sektor k tomu, aby nesly odpovědnost, a k prosazování vlastních iniciativ vedoucích ke změně;

| — | budou podněcovat změnu na úrovni politik a vnitrostátních rozhodovacích procesů, a to prostřednictvím aktivismu, financování a partnerského tlaku (například ze strany jiných zemí nebo na regionální úrovni), ale i větší transparentnosti a lepšího sběru dat, jež musí nové cíle doprovázet; |
| --- | --- |

—

budou podněcovat změnu na úrovni politik a vnitrostátních rozhodovacích procesů, a to prostřednictvím aktivismu, financování a partnerského tlaku (například ze strany jiných zemí nebo na regionální úrovni), ale i větší transparentnosti a lepšího sběru dat, jež musí nové cíle doprovázet;

| — | usnadní dialog a posílí odpovědnost na všech úrovních – mezi státy a jejich občany, mezi státy a soukromým sektorem, mezi státy a mezivládními subjekty, mezi partnery v rozvojové spolupráci a mezi občany a odpovědnými podniky; |
| --- | --- |

—

usnadní dialog a posílí odpovědnost na všech úrovních – mezi státy a jejich občany, mezi státy a soukromým sektorem, mezi státy a mezivládními subjekty, mezi partnery v rozvojové spolupráci a mezi občany a odpovědnými podniky;

| — | budou posilovat význam, soudržnost a transparentnost činností mezinárodních institucí, jako jsou Organizace spojených národů či mezinárodní finanční instituce. |
| --- | --- |

—

budou posilovat význam, soudržnost a transparentnost činností mezinárodních institucí, jako jsou Organizace spojených národů či mezinárodní finanční instituce.

3.4   Podniky šetrnější k životnímu prostředí a vytváření pracovních příležitostí

| 3.4.1 | Dosáhnout udržitelného oživení reálné ekonomiky by bylo možné pouze za předpokladu, že bude uplatňován model výroby založený na efektivnějším využití zdrojů. Aby Evropa dosáhla širších cílů v oblasti klimatu do roku 2050, musela by podporovat svoji průmyslovou základnu a příslušná odvětví a dovednosti. Zároveň je třeba, aby podpořila komplexnější a ambicióznější evropský politický rámec v oblasti klimatu. |
| --- | --- |

3.4.1

Dosáhnout udržitelného oživení reálné ekonomiky by bylo možné pouze za předpokladu, že bude uplatňován model výroby založený na efektivnějším využití zdrojů. Aby Evropa dosáhla širších cílů v oblasti klimatu do roku 2050, musela by podporovat svoji průmyslovou základnu a příslušná odvětví a dovednosti. Zároveň je třeba, aby podpořila komplexnější a ambicióznější evropský politický rámec v oblasti klimatu.

| 3.4.2 | Především je třeba vědět, jak hospodářství s efektivním využíváním zdrojů a nízkými emisemi CO2 docílit a jakým způsobem tento přechod řídit. Bylo by třeba klást důraz na dva aspekty: průmyslovou politiku vedoucí k dosažení zelené ekonomiky, jež si zachovává svoji průmyslovou základnu, a perspektivy pracovních příležitostí v této oblasti (Béla Galgóczi: Greening industries and creating jobs, Evropský odborový institut, 2012). |
| --- | --- |

3.4.2

Především je třeba vědět, jak hospodářství s efektivním využíváním zdrojů a nízkými emisemi CO2 docílit a jakým způsobem tento přechod řídit. Bylo by třeba klást důraz na dva aspekty: průmyslovou politiku vedoucí k dosažení zelené ekonomiky, jež si zachovává svoji průmyslovou základnu, a perspektivy pracovních příležitostí v této oblasti (Béla Galgóczi: Greening industries and creating jobs, Evropský odborový institut, 2012).

| 3.4.3 | Průmysl hraje zásadní úlohu v oblasti výzkumu a vývoje, obchodu a v menší míře i investic. Přechod na nízkouhlíkovou formu rozvoje, jež umožní zlepšení energetické účinnosti, ocenění udržitelné práce a ochranu zdraví, je klíčový. |
| --- | --- |

3.4.3

Průmysl hraje zásadní úlohu v oblasti výzkumu a vývoje, obchodu a v menší míře i investic. Přechod na nízkouhlíkovou formu rozvoje, jež umožní zlepšení energetické účinnosti, ocenění udržitelné práce a ochranu zdraví, je klíčový.

| 3.4.4 | Evropa má v současné době míru růstu, která patří mezi historicky nejnižší od roku 1929. Jsou zde však dva zásadní faktory, jež jsou k dosažení cílů udržitelného rozvoje nezbytné: 1) nízké emise CO2 2) demokracie. |
| --- | --- |

3.4.4

Evropa má v současné době míru růstu, která patří mezi historicky nejnižší od roku 1929. Jsou zde však dva zásadní faktory, jež jsou k dosažení cílů udržitelného rozvoje nezbytné: 1) nízké emise CO2 2) demokracie.

| 3.4.5 | EU hodlá pokročit se svým úsilím v oblasti výzkumu a vývoje, vytvořit nezbytný počet pracovních míst pro své obyvatelstvo v produktivním věku a vypořádat se s budoucími potřebami rozvoje, jež díky vyšší míře růstu na jiných kontinentech vyvstanou v oblasti služeb, vzdělávání, zdraví, životního prostředí, dopravy, energetiky, bydlení, urbanizace, zemědělství a výživy atd. |
| --- | --- |

3.4.5

EU hodlá pokročit se svým úsilím v oblasti výzkumu a vývoje, vytvořit nezbytný počet pracovních míst pro své obyvatelstvo v produktivním věku a vypořádat se s budoucími potřebami rozvoje, jež díky vyšší míře růstu na jiných kontinentech vyvstanou v oblasti služeb, vzdělávání, zdraví, životního prostředí, dopravy, energetiky, bydlení, urbanizace, zemědělství a výživy atd.

3.5   Zaměstnanost, sociální začlenění a udržitelný růst musejí být ústředním pilířem úsilí na evropské i celosvětové úrovni.

| 3.5.1 | Mezinárodní měnový fond (MMF) uznal, že léčba pomocí úsporných opatření byla radikálnější, než původně předpokládal. Dobrým ponaučením, jež z toho plyne, je skutečnost, že léčebnou dávku je třeba snížit. Všechny klíčové sociální programy, které jsou zaměřeny na vzdělávání či zdraví nebo jsou určeny mladým lidem bez zaměstnání, by měly být rozpočtových škrtů ušetřeny. Potřeba financování v členských státech EU je po mezinárodní finanční krizi výrazná a refinancování reálné ekonomiky není dohodou Evropské rady o víceletém finančním rámci EU dostatečně pokryto. Opatření doporučená trojkou Světová banka – MMF – Rada EU neumožňují vytvořit nezbytné podmínky pro hospodářské oživení, které bude založené na trvalém a udržitelném růstu. |
| --- | --- |

3.5.1

Mezinárodní měnový fond (MMF) uznal, že léčba pomocí úsporných opatření byla radikálnější, než původně předpokládal. Dobrým ponaučením, jež z toho plyne, je skutečnost, že léčebnou dávku je třeba snížit. Všechny klíčové sociální programy, které jsou zaměřeny na vzdělávání či zdraví nebo jsou určeny mladým lidem bez zaměstnání, by měly být rozpočtových škrtů ušetřeny. Potřeba financování v členských státech EU je po mezinárodní finanční krizi výrazná a refinancování reálné ekonomiky není dohodou Evropské rady o víceletém finančním rámci EU dostatečně pokryto. Opatření doporučená trojkou Světová banka – MMF – Rada EU neumožňují vytvořit nezbytné podmínky pro hospodářské oživení, které bude založené na trvalém a udržitelném růstu.

| 3.5.2 | Na inteligentní sociální politiky – například programy, které pomáhají nezaměstnaným hledat práci, nebo systémy, jež poskytují sociální zabezpečení nejzranitelnějším členům naší společnosti – nelze nahlížet pouze jako na náklady. Je to investice do naší budoucnosti. |
| --- | --- |

3.5.2

Na inteligentní sociální politiky – například programy, které pomáhají nezaměstnaným hledat práci, nebo systémy, jež poskytují sociální zabezpečení nejzranitelnějším členům naší společnosti – nelze nahlížet pouze jako na náklady. Je to investice do naší budoucnosti.

| 3.5.3 | Krizi silně pocítili zejména mladí lidé v celé eurozóně. Nezaměstnanost mládeže dosáhla 22 % a v některých zemích, jako například Španělsko nebo Řecko, dokonce překročila hranici 50 %. V roce 2010 přesahoval podíl zaměstnání na dobu určitou u mladých lidí ve věku mezi 15 a 24 lety 50 % a někde dosahoval až 70 % (agentura Eurofound, třetí evropský průzkum kvality života, 2012). |
| --- | --- |

3.5.3

Krizi silně pocítili zejména mladí lidé v celé eurozóně. Nezaměstnanost mládeže dosáhla 22 % a v některých zemích, jako například Španělsko nebo Řecko, dokonce překročila hranici 50 %. V roce 2010 přesahoval podíl zaměstnání na dobu určitou u mladých lidí ve věku mezi 15 a 24 lety 50 % a někde dosahoval až 70 % (agentura Eurofound, třetí evropský průzkum kvality života, 2012).

| 3.5.4 | Lidé ve všech zemích zaplatili vysokou cenu, aby napravili katastrofální následky jednání finančního světa, které se ukázalo jako nezodpovědné. |
| --- | --- |

3.5.4

Lidé ve všech zemích zaplatili vysokou cenu, aby napravili katastrofální následky jednání finančního světa, které se ukázalo jako nezodpovědné.

| 3.5.5 | Je třeba, aby EU posílila sociální rozměr, zejména pokud jde o sociální dialog, jak stanovuje plán pro dokončení evropské hospodářské a měnové unie. Měla by pomoci členským státům zavést systémy záruk pro mladé lidi, zlepšit průmyslovou diverzifikaci a inovace, posílit efektivitu služeb trhu práce, zvýšit tvorbu pracovních míst a posílit sociální investice (ILO, Guy Ryder: Jobs, social inclusion and growth should top EU agenda, 14. února 2013). |
| --- | --- |

3.5.5

Je třeba, aby EU posílila sociální rozměr, zejména pokud jde o sociální dialog, jak stanovuje plán pro dokončení evropské hospodářské a měnové unie. Měla by pomoci členským státům zavést systémy záruk pro mladé lidi, zlepšit průmyslovou diverzifikaci a inovace, posílit efektivitu služeb trhu práce, zvýšit tvorbu pracovních míst a posílit sociální investice (ILO, Guy Ryder: Jobs, social inclusion and growth should top EU agenda, 14. února 2013).

4.   Ekologická opatření v rámci evropského semestru

| 4.1 | Z prvních slyšení pořádaných EHSV je zřejmé, že vztah mezi příspěvky občanské společnosti shromážděnými EU a těmi, jež shromažďuje prostřednictvím přímé konzultace systém OSN, není tak srozumitelný a transparentní, jak je evropský občan oprávněn očekávat. Příspěvky organizací zastupujících občanskou společnost jsou postaveny vedle příspěvků vlád a nátlakových skupin hájících soukromé zájmy a stanovený harmonogram ponechává pouze malý prostor k diskusím, jež by zohledňovaly nezávislost organizací a autonomii sociálního dialogu. Činnosti prováděné v návaznosti na konferenci Rio+20 a „otevřené“ pracovní skupiny také vzbuzují dojem, že existuje předem stanovená vize, jako by vše již bylo naplánováno někde jinde. |
| --- | --- |

4.1

Z prvních slyšení pořádaných EHSV je zřejmé, že vztah mezi příspěvky občanské společnosti shromážděnými EU a těmi, jež shromažďuje prostřednictvím přímé konzultace systém OSN, není tak srozumitelný a transparentní, jak je evropský občan oprávněn očekávat. Příspěvky organizací zastupujících občanskou společnost jsou postaveny vedle příspěvků vlád a nátlakových skupin hájících soukromé zájmy a stanovený harmonogram ponechává pouze malý prostor k diskusím, jež by zohledňovaly nezávislost organizací a autonomii sociálního dialogu. Činnosti prováděné v návaznosti na konferenci Rio+20 a „otevřené“ pracovní skupiny také vzbuzují dojem, že existuje předem stanovená vize, jako by vše již bylo naplánováno někde jinde.

| 4.2 | EU se naštěstí rozhodla celý proces realizovat prostřednictvím ekologizace strategie Evropa 2020 a evropského semestru s cílem vytvořit harmonizovaný evropský příspěvek, v rámci kterého bude Evropa celosvětově jednat a vystupovat jednotným způsobem. |
| --- | --- |

4.2

EU se naštěstí rozhodla celý proces realizovat prostřednictvím ekologizace strategie Evropa 2020 a evropského semestru s cílem vytvořit harmonizovaný evropský příspěvek, v rámci kterého bude Evropa celosvětově jednat a vystupovat jednotným způsobem.

| 4.3 | Je důležité, aby v klíčových oblastech politiky byla věnována pozornost otázkám spojeným s udržitelným rozvojem. Aktuálně se jedná o strategii Evropa 2020 a evropský semestr, jenž je hlavním řídícím prvkem této strategie.
  EHSV velmi uvítal prohlášení Komise a Rady, že Evropská unie zamýšlí prostřednictvím strategie Evropa 2020 vypracovat a realizovat závěry a postupy, jež byly dohodnuty na konferenci Rio+20. EHSV vyvine maximální úsilí pro to, aby zajistil, že tomu tak skutečně bude (Rada Evropské unie: Rio+20 – výsledky konference OSN o udržitelném rozvoji konané v roce 2012 a navazující kroky, závěry Rady, 25. října 2012, 15477/12). |
| --- | --- |

4.3

Je důležité, aby v klíčových oblastech politiky byla věnována pozornost otázkám spojeným s udržitelným rozvojem. Aktuálně se jedná o strategii Evropa 2020 a evropský semestr, jenž je hlavním řídícím prvkem této strategie.

EHSV velmi uvítal prohlášení Komise a Rady, že Evropská unie zamýšlí prostřednictvím strategie Evropa 2020 vypracovat a realizovat závěry a postupy, jež byly dohodnuty na konferenci Rio+20. EHSV vyvine maximální úsilí pro to, aby zajistil, že tomu tak skutečně bude (Rada Evropské unie: Rio+20 – výsledky konference OSN o udržitelném rozvoji konané v roce 2012 a navazující kroky, závěry Rady, 25. října 2012, 15477/12).

| 4.4 | EHSV pozorně sleduje, jak se rozšiřuje okruh subjektů, které jsou zapojeny do procesu evropského semestru. Generální ředitelství pro životní prostředí se tento rok zapojuje aktivněji než kdykoli předtím. Rada pro životní prostředí v prosinci loňského roku poprvé projednala roční analýzu růstu. EHSV se bude snažit zajistit, aby občanská společnost měla možnost tento proces obohatit o témata týkající se udržitelného rozvoje, a to na úrovni vnitrostátních hospodářských a sociálních rad, z nichž některé již disponují odbornými znalostmi v této oblasti, a dále prostřednictvím vnitrostátních rad pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

4.4

EHSV pozorně sleduje, jak se rozšiřuje okruh subjektů, které jsou zapojeny do procesu evropského semestru. Generální ředitelství pro životní prostředí se tento rok zapojuje aktivněji než kdykoli předtím. Rada pro životní prostředí v prosinci loňského roku poprvé projednala roční analýzu růstu. EHSV se bude snažit zajistit, aby občanská společnost měla možnost tento proces obohatit o témata týkající se udržitelného rozvoje, a to na úrovni vnitrostátních hospodářských a sociálních rad, z nichž některé již disponují odbornými znalostmi v této oblasti, a dále prostřednictvím vnitrostátních rad pro udržitelný rozvoj.

| 4.5 | Pokud jde o roční analýzu růstu, je třeba říci, že nevytváříme dostatečně jasnou souvislost mezi různými druhy krizí, tj. finanční, hospodářskou, sociální, ale také ekologickou, ani si nejsme dostatečně vědomi toho, že je nezbytně nutné výrazně zvýšit povědomí o otázkách životního prostředí prostřednictvím transformace celého našeho hospodářství, a to nikoli navzdory krizi, ale právě a především kvůli ní. Již není možné jít stejnou cestou jako doposud. |
| --- | --- |

4.5

Pokud jde o roční analýzu růstu, je třeba říci, že nevytváříme dostatečně jasnou souvislost mezi různými druhy krizí, tj. finanční, hospodářskou, sociální, ale také ekologickou, ani si nejsme dostatečně vědomi toho, že je nezbytně nutné výrazně zvýšit povědomí o otázkách životního prostředí prostřednictvím transformace celého našeho hospodářství, a to nikoli navzdory krizi, ale právě a především kvůli ní. Již není možné jít stejnou cestou jako doposud.

| 4.6 | Evropská unie musí v rámci analýzy ročního růstu vystupovat jednotně. Není možné, aby se EU zapojila do světového jednání o ekologizaci hospodářství a nevěnovala tomuto tématu pozornost ve svých hlavních dokumentech o hospodářské politice. |
| --- | --- |

4.6

Evropská unie musí v rámci analýzy ročního růstu vystupovat jednotně. Není možné, aby se EU zapojila do světového jednání o ekologizaci hospodářství a nevěnovala tomuto tématu pozornost ve svých hlavních dokumentech o hospodářské politice.

| 4.7 | Absence kvalifikované zmínky o konceptu růstu v této souvislosti rovněž budí rozpaky. Jak může být EU průkopníkem v mezinárodní diskusi o ukazatelích nad rámec HDP a odkazovat se ve své analýze růstu výlučně na HDP? Dokument se sice zabývá sociálními problémy, není v něm však přímo uveden cíl dosažení spokojeného života v mezích zdrojů naší planety (což je mimochodem název sedmého akčního programu pro životní prostředí). |
| --- | --- |

4.7

Absence kvalifikované zmínky o konceptu růstu v této souvislosti rovněž budí rozpaky. Jak může být EU průkopníkem v mezinárodní diskusi o ukazatelích nad rámec HDP a odkazovat se ve své analýze růstu výlučně na HDP? Dokument se sice zabývá sociálními problémy, není v něm však přímo uveden cíl dosažení spokojeného života v mezích zdrojů naší planety (což je mimochodem název sedmého akčního programu pro životní prostředí).

| 4.8 | Diskuse o možnostech zavedení dalších ukazatelů může naštěstí čerpat z celé řady příspěvků a musí nyní směřovat k realizaci založené na dialogu, ve kterém budou mít institucionální subjekty a zástupci občanské společnosti rovnocenné postavení, a to v rámci přístupu, jenž umožní zapojení všech zúčastněných stran do rozhodovacího procesu. |
| --- | --- |

4.8

Diskuse o možnostech zavedení dalších ukazatelů může naštěstí čerpat z celé řady příspěvků a musí nyní směřovat k realizaci založené na dialogu, ve kterém budou mít institucionální subjekty a zástupci občanské společnosti rovnocenné postavení, a to v rámci přístupu, jenž umožní zapojení všech zúčastněných stran do rozhodovacího procesu.

| 4.9 | EHSV konstatuje, že zrušení dotací škodících životnímu prostředí a zavedení ekologických daní se stalo nedílným prvkem roční analýzy růstu a konkrétních doporučení členským státům a že v letošním roce byly zmíněny i otázky týkající se nakládání s odpady a odpadními vodami a zlepšení recyklace. |
| --- | --- |

4.9

EHSV konstatuje, že zrušení dotací škodících životnímu prostředí a zavedení ekologických daní se stalo nedílným prvkem roční analýzy růstu a konkrétních doporučení členským státům a že v letošním roce byly zmíněny i otázky týkající se nakládání s odpady a odpadními vodami a zlepšení recyklace.

5.   Vymezení rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje

5.1   Rozpočet EU v oblasti rozvojových cílů tisíciletí musí být předmětem řádné dohody
   (3).

| 5.1.1 | Snižování chudoby je otázkou rovnosti a spravedlnosti, jež se týká přístupu ke službám, jako je například zdravotní péče, vzdělávání nebo zaměstnání. Vymezení rozvojových cílů tisíciletí kladlo příliš velký důraz na dárce. V budoucím rámci bude třeba zajistit:






  — | větší odpovědnost a širší zapojení partnerských zemí, na které v konečném důsledku připadá provádění většiny prací; |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Snižování chudoby je otázkou rovnosti a spravedlnosti, jež se týká přístupu ke službám, jako je například zdravotní péče, vzdělávání nebo zaměstnání. Vymezení rozvojových cílů tisíciletí kladlo příliš velký důraz na dárce. V budoucím rámci bude třeba zajistit:

—

větší odpovědnost a širší zapojení partnerských zemí, na které v konečném důsledku připadá provádění většiny prací;

| — | posílený rámec vzájemné odpovědnosti jak pro dárcovské země, jak pro země partnerské; |
| --- | --- |

—

posílený rámec vzájemné odpovědnosti jak pro dárcovské země, jak pro země partnerské;

| — | flexibilita, jež umožní partnerským zemím uzpůsobit rozvojové cíle jejich vnitrostátním podmínkám. |
| --- | --- |

—

flexibilita, jež umožní partnerským zemím uzpůsobit rozvojové cíle jejich vnitrostátním podmínkám.

| 5.1.2 | Rozvojové cíle tisíciletí měly díky časově omezenému přístupu a zaměření na výsledky významný dopad na politiky v oblasti mezinárodního rozvoje. Tím, že se soustředily na omezený soubor měřitelných cílů, umožnily zvýšit rozvojovou pomoc a lépe ji cílit. S blížící se lhůtou pro jejich splnění, která je stanovena na rok 2015, se nicméně zdá být zjevné, že cíle přinesou omezené výsledky, vykazující úspěchy i neúspěchy. |
| --- | --- |

5.1.2

Rozvojové cíle tisíciletí měly díky časově omezenému přístupu a zaměření na výsledky významný dopad na politiky v oblasti mezinárodního rozvoje. Tím, že se soustředily na omezený soubor měřitelných cílů, umožnily zvýšit rozvojovou pomoc a lépe ji cílit. S blížící se lhůtou pro jejich splnění, která je stanovena na rok 2015, se nicméně zdá být zjevné, že cíle přinesou omezené výsledky, vykazující úspěchy i neúspěchy.

| 5.1.3 | Stávající soubor cílů tisíciletí musí být doplněn o cíle udržitelného rozvoje. Mezi cíli udržitelného rozvoje a rozvojovými cíli tisíciletí existují dva zásadní rozdíly: cíle udržitelného rozvoje mají celosvětový dosah (na rozdíl od rozvojových cílů tisíciletí, které se zaměřují především na jižní část planety) a jsou obohaceny o rozměr přesahující všeobecnou normu snižování chudoby (přírodní zdroje, spotřeba, výroba, energie, lidská práva atd.) |
| --- | --- |

5.1.3

Stávající soubor cílů tisíciletí musí být doplněn o cíle udržitelného rozvoje. Mezi cíli udržitelného rozvoje a rozvojovými cíli tisíciletí existují dva zásadní rozdíly: cíle udržitelného rozvoje mají celosvětový dosah (na rozdíl od rozvojových cílů tisíciletí, které se zaměřují především na jižní část planety) a jsou obohaceny o rozměr přesahující všeobecnou normu snižování chudoby (přírodní zdroje, spotřeba, výroba, energie, lidská práva atd.)

| 5.1.4 | Dva nadcházející roky budou pro vymezení příštího programu rozvoje klíčové. Oba procesy – přepracování rozvojových cílů tisíciletí a vymezení cílů udržitelného rozvoje – musejí poskytnout hlavní směry pro architekturu udržitelného rozvoje po roce 2015.
  V rámci těchto směrů by do veřejných politik mělo být průřezově začleněno financování v oblasti rovnoprávnosti žen a mužů jakožto prvního aspektu boje proti chudobě a nerovnostem (4).
  Jedná se o obrovský úkol, který musí být založen na větším důrazu na lidská práva a na zapojení organizací občanské společnosti do rozhodovacího procesu, s cílem zajistit přístup orientovaný na hospodářství a služby coby prostředek lidského rozvoje (5). |
| --- | --- |

5.1.4

Dva nadcházející roky budou pro vymezení příštího programu rozvoje klíčové. Oba procesy – přepracování rozvojových cílů tisíciletí a vymezení cílů udržitelného rozvoje – musejí poskytnout hlavní směry pro architekturu udržitelného rozvoje po roce 2015.

V rámci těchto směrů by do veřejných politik mělo být průřezově začleněno financování v oblasti rovnoprávnosti žen a mužů jakožto prvního aspektu boje proti chudobě a nerovnostem (4).

Jedná se o obrovský úkol, který musí být založen na větším důrazu na lidská práva a na zapojení organizací občanské společnosti do rozhodovacího procesu, s cílem zajistit přístup orientovaný na hospodářství a služby coby prostředek lidského rozvoje (5).

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  NAT/590. CES2407-2012. Zpravodajka: paní Agudo, spoluzpravodaj: pan Narro.

1

(2)  REX/372. CES2417-2012. Zpravodajka: paní Pichenot.

2

(3)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 144.

3

(4)  Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 8.

4

(5)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 82.

5

Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 28.

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/16

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zajištění dodávek potravin a bioenergie (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 341/04

Zpravodaj: pan CHIRIACO

Dne 14. února 2013 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zajištění dodávek potravin a bioenergie.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 173 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 13 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) soudí, že problematika zajištění dodávek potravin musí být jakožto východisko strategie celosvětové stability středem pozornosti politik Evropské unie. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) soudí, že problematika zajištění dodávek potravin musí být jakožto východisko strategie celosvětové stability středem pozornosti politik Evropské unie.

| 1.2 | EHSV sice souhlasí s Evropskou unií v nutnosti omezit závislost na dovozu fosilních paliv, nicméně v souvislosti s diskusí „potraviny versus palivo“ vyzývá Komisi, aby se přednostně zabývala zajištěním dodávek potravin, ochranou půdy, konkurenceschopností evropského zemědělství a využitím půdy (1) v úzkém vztahu mezi zajištěním dodávek potravin a výrobou bioenergie (2). |
| --- | --- |

1.2

EHSV sice souhlasí s Evropskou unií v nutnosti omezit závislost na dovozu fosilních paliv, nicméně v souvislosti s diskusí „potraviny versus palivo“ vyzývá Komisi, aby se přednostně zabývala zajištěním dodávek potravin, ochranou půdy, konkurenceschopností evropského zemědělství a využitím půdy (1) v úzkém vztahu mezi zajištěním dodávek potravin a výrobou bioenergie (2).

| 1.3 | EHSV se domnívá, že budoucnost Evropské unie musí být založena na sociální, hospodářské a environmentální udržitelnosti a že výroba energie z obnovitelných zdrojů musí být úzce provázána se splněním těchto cílů. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se domnívá, že budoucnost Evropské unie musí být založena na sociální, hospodářské a environmentální udržitelnosti a že výroba energie z obnovitelných zdrojů musí být úzce provázána se splněním těchto cílů.

| 1.4 | EHSV souhlasí s rozhodnutím Komise zahrnout do směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES závazná ustanovení pojednávající o změnách ve využití půdy, neboť biopaliva se v současnosti vyrábějí ze zemědělských plodin. |
| --- | --- |

1.4

EHSV souhlasí s rozhodnutím Komise zahrnout do směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES závazná ustanovení pojednávající o změnách ve využití půdy, neboť biopaliva se v současnosti vyrábějí ze zemědělských plodin.

| 1.5 | EHSV potvrzuje to, co již uvedl ve stanovisku TEN/502 (3), totiž že nesouhlasí s rozhodnutím Komise hodnotit „nepřímou změnu ve využívání půdy“ na základě fosilních a biogenních zdrojů energie a brát přitom v úvahu pouze emise skleníkových plynů a opomíjet otázky jako zabezpečení dodávek energie či vliv fosilních zdrojů energie. |
| --- | --- |

1.5

EHSV potvrzuje to, co již uvedl ve stanovisku TEN/502 (3), totiž že nesouhlasí s rozhodnutím Komise hodnotit „nepřímou změnu ve využívání půdy“ na základě fosilních a biogenních zdrojů energie a brát přitom v úvahu pouze emise skleníkových plynů a opomíjet otázky jako zabezpečení dodávek energie či vliv fosilních zdrojů energie.

| 1.6 | EHSV souhlasí s návrhem Komise omezit výrobu biopaliv z potravinových plodin se zohledněním již učiněných investic a prostřednictvím pobídek podpořit „moderní“ paliva, nicméně se domnívá, že výroba paliv druhé generace, při níž se využívá dřevo a sláma, by mohla omezit ukládání uhlíku, a způsobit tak zvýšení CO2
   (4). |
| --- | --- |

1.6

EHSV souhlasí s návrhem Komise omezit výrobu biopaliv z potravinových plodin se zohledněním již učiněných investic a prostřednictvím pobídek podpořit „moderní“ paliva, nicméně se domnívá, že výroba paliv druhé generace, při níž se využívá dřevo a sláma, by mohla omezit ukládání uhlíku, a způsobit tak zvýšení CO2
   (4).

| 1.7 | Podle EHSV by hodnocení dopadlo jinak, kdyby se jako surovina k výrobě biopaliv využívaly i mikrořasy. Přestože se s nimi zatím na trhu neobchoduje, výhledově by na rozdíl od paliv první generace mohly rozprášit obavy ohledně konkurenčního boje o půdu a vodní zdroje. |
| --- | --- |

1.7

Podle EHSV by hodnocení dopadlo jinak, kdyby se jako surovina k výrobě biopaliv využívaly i mikrořasy. Přestože se s nimi zatím na trhu neobchoduje, výhledově by na rozdíl od paliv první generace mohly rozprášit obavy ohledně konkurenčního boje o půdu a vodní zdroje.

| 1.8 | V této souvislosti EHSV v plném rozsahu potvrzuje závěry konference EHSV o zajištění dodávek potravin z roku 2011: výroba biopaliv se musí řídit společnými zásadami a být předmětem hodnotících environmentálních studií, do jejichž přípravy budou úzce zapojena místní společenství, což bude zárukou důsledného zohlednění práva na potraviny. |
| --- | --- |

1.8

V této souvislosti EHSV v plném rozsahu potvrzuje závěry konference EHSV o zajištění dodávek potravin z roku 2011: výroba biopaliv se musí řídit společnými zásadami a být předmětem hodnotících environmentálních studií, do jejichž přípravy budou úzce zapojena místní společenství, což bude zárukou důsledného zohlednění práva na potraviny.

| 1.9 | Vzhledem k tomuto hodnocení EHSV doporučuje Komisi, aby na evropské úrovni zavedla nástroje jako Operator Level Indicators, které umožní posoudit potenciální dopad projektů v oblasti bioenergie na zajištění dodávek potravin v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

1.9

Vzhledem k tomuto hodnocení EHSV doporučuje Komisi, aby na evropské úrovni zavedla nástroje jako Operator Level Indicators, které umožní posoudit potenciální dopad projektů v oblasti bioenergie na zajištění dodávek potravin v jednotlivých členských státech.

2.   Obecné připomínky

| 2.1.1 | Energetický systém prochází na mezinárodní úrovni velmi obtížnou fází zapříčiněnou nejen celosvětovou hospodářskou krizí, ale především geopolitickou situací zemí v severní Africe a na Blízkém východě. |
| --- | --- |

2.1.1

Energetický systém prochází na mezinárodní úrovni velmi obtížnou fází zapříčiněnou nejen celosvětovou hospodářskou krizí, ale především geopolitickou situací zemí v severní Africe a na Blízkém východě.

| 2.1.2 | OECD uvedla, že v roce 2009 klesla spotřeba energie v celosvětovém měřítku o 4,4 %, v USA o 5 % a v EU o 5,5 %, zatímco v zemích, které nejsou členy OECD, se poptávka po energii zvýšila o 2 %. V souvislosti s tímto hodnocením je třeba vzít v potaz havárii v jaderné elektrárně v japonské Fukušimě, která některé členské státy, mj. Německo, přiměla k tomu, že přestaly využívat jadernou energii. |
| --- | --- |

2.1.2

OECD uvedla, že v roce 2009 klesla spotřeba energie v celosvětovém měřítku o 4,4 %, v USA o 5 % a v EU o 5,5 %, zatímco v zemích, které nejsou členy OECD, se poptávka po energii zvýšila o 2 %. V souvislosti s tímto hodnocením je třeba vzít v potaz havárii v jaderné elektrárně v japonské Fukušimě, která některé členské státy, mj. Německo, přiměla k tomu, že přestaly využívat jadernou energii.

| 2.1.3 | Evropa v současnosti dováží 80 % ropy, 60 % zemního plynu a 40 % uhlí nezbytných k uspokojení své potřeby energie, jež se odhaduje na 1 583,3 milionů tun ropného ekvivalentu (Nomisma). Neobnovitelné zdroje energie se na spotřebě energie podílejí 91 % (ropa 36,6 %, zemní plyn 24,5 %, uhlí 15,7 %, jaderná energie 13,6 %) a obnovitelné zdroje energie 9 % (6,1 % biomasa, bioplyn, komunální odpad, 1,7 % vodní energie, 0,7 % větrná energie, 0,3 % geotermální energie, 0,1 % fotovoltaická a solární energie). |
| --- | --- |

2.1.3

Evropa v současnosti dováží 80 % ropy, 60 % zemního plynu a 40 % uhlí nezbytných k uspokojení své potřeby energie, jež se odhaduje na 1 583,3 milionů tun ropného ekvivalentu (Nomisma). Neobnovitelné zdroje energie se na spotřebě energie podílejí 91 % (ropa 36,6 %, zemní plyn 24,5 %, uhlí 15,7 %, jaderná energie 13,6 %) a obnovitelné zdroje energie 9 % (6,1 % biomasa, bioplyn, komunální odpad, 1,7 % vodní energie, 0,7 % větrná energie, 0,3 % geotermální energie, 0,1 % fotovoltaická a solární energie).

| 2.1.4 | Evropa stále více závisí na dovozu energie. EU-28 bude v roce 2030 k uspokojení svých potřeb dovážet 84 % zemního plynu, 59 % uhlí a 94 % ropy (EREC). Pokud jde o rok 2009, odvětvím s nejvyšší spotřebou energie byla doprava – 33 %, bydlení představovalo 26,5 %, průmysl 24,2 %, služby 14 % a na posledním místě zemědělství s 2,3 %. |
| --- | --- |

2.1.4

Evropa stále více závisí na dovozu energie. EU-28 bude v roce 2030 k uspokojení svých potřeb dovážet 84 % zemního plynu, 59 % uhlí a 94 % ropy (EREC). Pokud jde o rok 2009, odvětvím s nejvyšší spotřebou energie byla doprava – 33 %, bydlení představovalo 26,5 %, průmysl 24,2 %, služby 14 % a na posledním místě zemědělství s 2,3 %.

| 2.1.5 | Cíle, jichž chce EU dosáhnout, lze shrnout následovně:






  — | snížit závislost na dovozu neobnovitelných zdrojů energie, které představují 75 % spotřeby energie v Evropě, tj. 890,5 milionů tun ropného ekvivalentu; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Cíle, jichž chce EU dosáhnout, lze shrnout následovně:

—

snížit závislost na dovozu neobnovitelných zdrojů energie, které představují 75 % spotřeby energie v Evropě, tj. 890,5 milionů tun ropného ekvivalentu;

| — | zlepšit zabezpečení dodávek energie; |
| --- | --- |

—

zlepšit zabezpečení dodávek energie;

| — | zvýšit prvovýrobu v EU-28 ze současných 812 milionů tun ropného ekvivalentu; |
| --- | --- |

—

zvýšit prvovýrobu v EU-28 ze současných 812 milionů tun ropného ekvivalentu;

| — | bojovat proti změně klimatu a emisím CO2 a skleníkových plynů. |
| --- | --- |

—

bojovat proti změně klimatu a emisím CO2 a skleníkových plynů.

2.2   Změna energetických politik

| 2.2.1 | Energetický systém založený na využívání fosilních paliv v posledních letech projevil mnoho problematických aspektů, které zpochybňují jeho udržitelnost do budoucna i zabezpečení dodávek energie, takže je nutné se zaměřit na hledání bezpečných zdrojů energie v rámci kontrolovaného systému dovozu energie.
  Vzhledem k neustálému růstu poptávky po energii(IEA) budoucí nezadržitelné vyčerpání zásob fosilních zdrojů ohrožuje schopnost uspokojit rostoucí potřebu energie. Příčinou tohoto vyčerpání je neobnovitelnost fosilních zdrojů energie. Proces jejich přeměny vyžaduje extrémně dlouhou dobu, která není slučitelná s energetickými nároky dnešní společnosti. |
| --- | --- |

2.2.1

Energetický systém založený na využívání fosilních paliv v posledních letech projevil mnoho problematických aspektů, které zpochybňují jeho udržitelnost do budoucna i zabezpečení dodávek energie, takže je nutné se zaměřit na hledání bezpečných zdrojů energie v rámci kontrolovaného systému dovozu energie.

Vzhledem k neustálému růstu poptávky po energii(IEA) budoucí nezadržitelné vyčerpání zásob fosilních zdrojů ohrožuje schopnost uspokojit rostoucí potřebu energie. Příčinou tohoto vyčerpání je neobnovitelnost fosilních zdrojů energie. Proces jejich přeměny vyžaduje extrémně dlouhou dobu, která není slučitelná s energetickými nároky dnešní společnosti.

| 2.2.2 | Hlavní obnovitelné zdroje energie jsou tyto:






  — | solární energie, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Hlavní obnovitelné zdroje energie jsou tyto:

—

solární energie,

| — | větrná energie, |
| --- | --- |

—

větrná energie,

| — | hydroelektrická energie, |
| --- | --- |

—

hydroelektrická energie,

| — | geotermální energie, |
| --- | --- |

—

geotermální energie,

| — | energie z biomasy. |
| --- | --- |

—

energie z biomasy.

Toto není vyčerpávající přehled všech možných zdrojů, zejména vezmeme-li v potaz výsledky vědeckého výzkumu.

| 2.2.3 | Bioenergii lze definovat jako energii získanou z biomasy a na základě jejího skupenství ji rozdělovat na:






  — | pevnou biomasu ze dřeva či plodin, odpad rostlinného a živočišného původu ze zemědělské činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Bioenergii lze definovat jako energii získanou z biomasy a na základě jejího skupenství ji rozdělovat na:

—

pevnou biomasu ze dřeva či plodin, odpad rostlinného a živočišného původu ze zemědělské činnosti;

| — | bioplyn: plyn pocházející z fermentace biomasy bez přístupu kyslíku. Jedná se například o komunální odpad, chlévskou mrvu, odpady z drobného a průmyslového zemědělství, průmyslový kal, dřevní biomasu; |
| --- | --- |

—

bioplyn: plyn pocházející z fermentace biomasy bez přístupu kyslíku. Jedná se například o komunální odpad, chlévskou mrvu, odpady z drobného a průmyslového zemědělství, průmyslový kal, dřevní biomasu;

| — | biokapaliny a biopaliva z rostlinných olejů (řepka, sója, slunečnicová semena, plody palmy olejné), z cukronosných plodin a plodin bohatých na škrob a celulózu (cukrová řepa, cukrová třtina, kukuřice, přesnice, trsť rákosovitá) a také biokapalina získávaná pyrolýzou biomasy. |
| --- | --- |

—

biokapaliny a biopaliva z rostlinných olejů (řepka, sója, slunečnicová semena, plody palmy olejné), z cukronosných plodin a plodin bohatých na škrob a celulózu (cukrová řepa, cukrová třtina, kukuřice, přesnice, trsť rákosovitá) a také biokapalina získávaná pyrolýzou biomasy.

| 2.2.4 | Obnovitelným zdrojem energie, který se již účinně uplatňuje, je biomasa. Ta obsahuje všechny látky organického původu, které v procesu chlorofylové fotosyntézy přímo či nepřímo nahromadily sluneční energii. Biomasa pochází z energetických plodin nebo z organického odpadu pocházejících z lesních produktů nebo z technologické transformace zemědělských produktů. |
| --- | --- |

2.2.4

Obnovitelným zdrojem energie, který se již účinně uplatňuje, je biomasa. Ta obsahuje všechny látky organického původu, které v procesu chlorofylové fotosyntézy přímo či nepřímo nahromadily sluneční energii. Biomasa pochází z energetických plodin nebo z organického odpadu pocházejících z lesních produktů nebo z technologické transformace zemědělských produktů.

| 2.2.5 | Na celosvětové úrovni pochází zhruba 50 % potenciálně dostupného odpadu z lesů, zbývajících 50 % pochází ze zemědělství, kde mají velký význam zařízení, jež využívají biomasu z rostlinné a živočišné výroby (IEA). |
| --- | --- |

2.2.5

Na celosvětové úrovni pochází zhruba 50 % potenciálně dostupného odpadu z lesů, zbývajících 50 % pochází ze zemědělství, kde mají velký význam zařízení, jež využívají biomasu z rostlinné a živočišné výroby (IEA).

2.3   Iniciativy Evropské unie na podporu rozvoje obnovitelných zdrojů energie

| — | Kjótský protokol, který vstoupil v platnost 21. března 1994; |
| --- | --- |

—

Kjótský protokol, který vstoupil v platnost 21. března 1994;

| — | program ALTENER na podporu obnovitelných zdrojů energie (rozhodnutí Rady 1993/500/EHS); |
| --- | --- |

—

program ALTENER na podporu obnovitelných zdrojů energie (rozhodnutí Rady 1993/500/EHS);

| — | zelená kniha o obnovitelných zdrojích energie (1996); |
| --- | --- |

—

zelená kniha o obnovitelných zdrojích energie (1996);

| — | bílá kniha stanovující cíl využívat do roku 2010 12 % energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

—

bílá kniha stanovující cíl využívat do roku 2010 12 % energie z obnovitelných zdrojů;

| — | směrnice 2001/77/ES o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

—

směrnice 2001/77/ES o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie;

| — | směrnice 2003/30/ES o podpoře užívání biopaliv; |
| --- | --- |

—

směrnice 2003/30/ES o podpoře užívání biopaliv;

| — | směrnice 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny; |
| --- | --- |

—

směrnice 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny;

| — | COM(2005) 628 final – Akční plán pro biomasu; |
| --- | --- |

—

COM(2005) 628 final – Akční plán pro biomasu;

| — | COM(2006) 34 final – Strategie Evropské unie pro biopaliva; |
| --- | --- |

—

COM(2006) 34 final – Strategie Evropské unie pro biopaliva;

| — | zelená kniha Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii (2006); |
| --- | --- |

—

zelená kniha Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii (2006);

| — | balíček o energetice a klimatu (20-20-20), Evropská rada, 9. března 2007; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Text s významem pro EHP); |
| --- | --- |

—

balíček o energetice a klimatu (20-20-20), Evropská rada, 9. března 2007; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Text s významem pro EHP);

| — | sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie – Obnovitelné zdroje energie v 21. století: cesta k udržitelnější budoucnosti, COM (2006) 848 final; |
| --- | --- |

—

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Pracovní plán pro obnovitelné zdroje energie – Obnovitelné zdroje energie v 21. století: cesta k udržitelnější budoucnosti, COM (2006) 848 final;

| — | sdělení Komise Podpora elektřiny z obnovitelných zdrojů energie SEC(2005) 1571 – COM (2005) 627 final. |
| --- | --- |

—

sdělení Komise Podpora elektřiny z obnovitelných zdrojů energie SEC(2005) 1571 – COM (2005) 627 final.

3.   Konkrétní připomínky

3.1   Bioenergie a socioekonomická problematika

| 3.1.1 | Socioekonomické dopady bioenergie z velké části závisejí na nákladech – pobídkách, nákladech strukturálních nedostatků – a přínosech – souvisejících oblastech, vlivu snížení CO2 na HDP, dopadech na zaměstnanost, omezení rizika paliv, odstranění nákladů na nakládání s odpady, výrobě hnojiv a dalších vedlejších produktů (ALTHESYS). Navíc když je cena ropy vyšší než 70 USD za barel, začne být výroba bioenergie konkurenceschopná. |
| --- | --- |

3.1.1

Socioekonomické dopady bioenergie z velké části závisejí na nákladech – pobídkách, nákladech strukturálních nedostatků – a přínosech – souvisejících oblastech, vlivu snížení CO2 na HDP, dopadech na zaměstnanost, omezení rizika paliv, odstranění nákladů na nakládání s odpady, výrobě hnojiv a dalších vedlejších produktů (ALTHESYS). Navíc když je cena ropy vyšší než 70 USD za barel, začne být výroba bioenergie konkurenceschopná.

| 3.1.2 | Současný systém výroby biomasy pro energetické účely má územní dopady, dopady na hospodářství, na ceny i na společnost jako celek. EHSV se domnívá, že tyto dopady je třeba zhodnotit, aby bylo možné napravit neúčinnost a narušení trhu. |
| --- | --- |

3.1.2

Současný systém výroby biomasy pro energetické účely má územní dopady, dopady na hospodářství, na ceny i na společnost jako celek. EHSV se domnívá, že tyto dopady je třeba zhodnotit, aby bylo možné napravit neúčinnost a narušení trhu.

| 3.1.3 | EHSV se domnívá, že rozvoj bioenergie má vliv na zajišťování dodávek potravin, a to z důvodů úzce souvisejících s cenami a s územními faktory. Hlavní přímý vliv na ceny souvisí s poptávkou po biopalivech, neboť energetické trhy jsou z hlediska hodnoty větší než trhy zemědělské. Ceny energie určují zemědělské ceny energetických plodin, jelikož zvýšení poptávky po energii, k jejíž výrobě se využívají zemědělské produkty, určuje minimální ceny cukru, kukuřice a řepky a jejich maximální cenu, při jejímž překročení přestává být konkurenceschopné využívání zemědělských plodin na rozdíl od jiných zdrojů energie, jako je větrná energie, fotovoltaická energie či geotermální energie. Kromě toho je třeba upozornit na obecný problém, že vyšší ceny energie způsobují růst cen v zemědělské výrobě. |
| --- | --- |

3.1.3

EHSV se domnívá, že rozvoj bioenergie má vliv na zajišťování dodávek potravin, a to z důvodů úzce souvisejících s cenami a s územními faktory. Hlavní přímý vliv na ceny souvisí s poptávkou po biopalivech, neboť energetické trhy jsou z hlediska hodnoty větší než trhy zemědělské. Ceny energie určují zemědělské ceny energetických plodin, jelikož zvýšení poptávky po energii, k jejíž výrobě se využívají zemědělské produkty, určuje minimální ceny cukru, kukuřice a řepky a jejich maximální cenu, při jejímž překročení přestává být konkurenceschopné využívání zemědělských plodin na rozdíl od jiných zdrojů energie, jako je větrná energie, fotovoltaická energie či geotermální energie. Kromě toho je třeba upozornit na obecný problém, že vyšší ceny energie způsobují růst cen v zemědělské výrobě.

| 3.1.4 | Jako potenciálně možné řešení se nabízí bioenergie, která by mohla být vzpruhou pro hospodářsky slabé oblasti s velmi nízkou zemědělskou produkcí, zejména při rozšiřování řetězců v jednotlivých fázích produkce, sklizně, přepravy a zpracování. Také z hlediska ekonomiky a zaměstnanosti lze rozeznat pozitivní cíle: podle sdělení Komise COM(2005) 628 final, Akční plán pro biomasu, byla přímá zaměstnanost v roce 2010 vyčíslena na 300 000 nových pracovních míst, především ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

3.1.4

Jako potenciálně možné řešení se nabízí bioenergie, která by mohla být vzpruhou pro hospodářsky slabé oblasti s velmi nízkou zemědělskou produkcí, zejména při rozšiřování řetězců v jednotlivých fázích produkce, sklizně, přepravy a zpracování. Také z hlediska ekonomiky a zaměstnanosti lze rozeznat pozitivní cíle: podle sdělení Komise COM(2005) 628 final, Akční plán pro biomasu, byla přímá zaměstnanost v roce 2010 vyčíslena na 300 000 nových pracovních míst, především ve venkovských oblastech.

| 3.1.5 | Využití zalesněných ploch pro energetické účely může umožnit obnovu zemědělsko-lesnických „územních společenství“, kde se bude více dbát na ochranu lesů a péči o ně. Kromě toho by se mohla zvýšit schopnost lesních ekosystémů zastávat své hlavní funkce, které spočívají v produkci dřevní biomasy a v ochraně přírodního bohatství a úrodnosti půdy. |
| --- | --- |

3.1.5

Využití zalesněných ploch pro energetické účely může umožnit obnovu zemědělsko-lesnických „územních společenství“, kde se bude více dbát na ochranu lesů a péči o ně. Kromě toho by se mohla zvýšit schopnost lesních ekosystémů zastávat své hlavní funkce, které spočívají v produkci dřevní biomasy a v ochraně přírodního bohatství a úrodnosti půdy.

3.2   Půda

| 3.2.1 | EHSV lituje, že stejně jako v minulých letech v případě ropy nejbohatší země, které mají nedostatek orné půdy k zajištění dodávek potravin pro své obyvatelstvo, nadnárodní společnosti a státní investiční fondy mohutně investují do využívání půdy v třetích zemích. Hrozí tedy, že začne „zabírání půdy“, což by mohlo zničit původní venkovská společenství a poškodit zemědělství a lesní hospodářství místního obyvatelstva. EHSV se domnívá, že tato situace v žádném případě není ukázkou udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje. |
| --- | --- |

3.2.1

EHSV lituje, že stejně jako v minulých letech v případě ropy nejbohatší země, které mají nedostatek orné půdy k zajištění dodávek potravin pro své obyvatelstvo, nadnárodní společnosti a státní investiční fondy mohutně investují do využívání půdy v třetích zemích. Hrozí tedy, že začne „zabírání půdy“, což by mohlo zničit původní venkovská společenství a poškodit zemědělství a lesní hospodářství místního obyvatelstva. EHSV se domnívá, že tato situace v žádném případě není ukázkou udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje.

| 3.2.2 | Konflikt ve využívání půdy je výbušným tématem především v rozvojových zemích nebo v zemích, kde se nacházejí obrovská řídce osídlená území (Brazílie nebo stát Iowa v USA). Podstata konfliktu ve využívání půdy, třebaže ji lze vytušit, může dostat jasnější kontury, vezme-li se v úvahu, že k výrobě 25 galonů bioethanolu je zapotřebí takové množství kukuřice, která by uživila jednu osobu po celý rok (World Watch Institute). |
| --- | --- |

3.2.2

Konflikt ve využívání půdy je výbušným tématem především v rozvojových zemích nebo v zemích, kde se nacházejí obrovská řídce osídlená území (Brazílie nebo stát Iowa v USA). Podstata konfliktu ve využívání půdy, třebaže ji lze vytušit, může dostat jasnější kontury, vezme-li se v úvahu, že k výrobě 25 galonů bioethanolu je zapotřebí takové množství kukuřice, která by uživila jednu osobu po celý rok (World Watch Institute).

| 3.2.3 | Konflikt ve využívání půdy je problém, který souvisí s dovozem biopaliv ze strany Evropské unie a se zajištěním dodávek potravin v rozvojových zemích především v Africe a v jihovýchodní Asii a je zapříčiněn tlakem spojeným s vlastnictvím půdy vzhledem k neexistenci pozemkových knih a zvykového práva. |
| --- | --- |

3.2.3

Konflikt ve využívání půdy je problém, který souvisí s dovozem biopaliv ze strany Evropské unie a se zajištěním dodávek potravin v rozvojových zemích především v Africe a v jihovýchodní Asii a je zapříčiněn tlakem spojeným s vlastnictvím půdy vzhledem k neexistenci pozemkových knih a zvykového práva.

| 3.2.4 | EHSV souhlasí se Strategií Evropské unie pro biopaliva obsaženou v dokumentu COM(2006) 34 final především v tom tvrzení, že je nezbytné, aby se na výrobu surovin pro biopaliva uplatňovaly přiměřené minimální environmentální normy, přičemž určité obavy vyvolává využívání půdy vyjmuté z produkce potravin z důvodu možného negativního vlivu na biologickou rozmanitost a na půdu. |
| --- | --- |

3.2.4

EHSV souhlasí se Strategií Evropské unie pro biopaliva obsaženou v dokumentu COM(2006) 34 final především v tom tvrzení, že je nezbytné, aby se na výrobu surovin pro biopaliva uplatňovaly přiměřené minimální environmentální normy, přičemž určité obavy vyvolává využívání půdy vyjmuté z produkce potravin z důvodu možného negativního vlivu na biologickou rozmanitost a na půdu.

3.3   Voda

| 3.3.1 | V dnešním stále více se rozvíjejícím světě se neustále zvyšuje nekontrolované využívání vodních zdrojů. Jeho příčinou je růst světové populace a její rozmístění, změna stravovacích návyků a význam biopaliv. Stávající strategie pro rozvoj biopaliv zcela jistě prohloubí krizi vodních zdrojů a přístup k nim by se mohl stát omezujícím faktorem rozvoje produkce surovin, jako je kukuřice a cukrová třtina. |
| --- | --- |

3.3.1

V dnešním stále více se rozvíjejícím světě se neustále zvyšuje nekontrolované využívání vodních zdrojů. Jeho příčinou je růst světové populace a její rozmístění, změna stravovacích návyků a význam biopaliv. Stávající strategie pro rozvoj biopaliv zcela jistě prohloubí krizi vodních zdrojů a přístup k nim by se mohl stát omezujícím faktorem rozvoje produkce surovin, jako je kukuřice a cukrová třtina.

| 3.3.2 | EHSV se domnívá, že co se týče plodin určených na biopaliva, měla by se pozornost zaměřit na nezavlažované plodiny, které se mohou rozšířit i ve vnitrozemí a ve znevýhodněných oblastech. K výrobě 1 litru bionafty je totiž zapotřebí 4 000 litrů vody nutných k zavlažování plodin a při chemickém procesu přeměny. |
| --- | --- |

3.3.2

EHSV se domnívá, že co se týče plodin určených na biopaliva, měla by se pozornost zaměřit na nezavlažované plodiny, které se mohou rozšířit i ve vnitrozemí a ve znevýhodněných oblastech. K výrobě 1 litru bionafty je totiž zapotřebí 4 000 litrů vody nutných k zavlažování plodin a při chemickém procesu přeměny.

3.4   Životní prostředí

| 3.4.1 | Existují potenciální rizika v souvislosti s nepatřičným využíváním půdy, především v zemědělských oblastech, a to jak pro výrobu potravin, tak u bionergií, jako např.:






  — | zvýšení tlaku na celé odvětví zemědělství kvůli intenzivnějšímu pěstování (zhutňování půdy, přemíra živin, nadměrná spotřeba vodních zdrojů, eroze); |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Existují potenciální rizika v souvislosti s nepatřičným využíváním půdy, především v zemědělských oblastech, a to jak pro výrobu potravin, tak u bionergií, jako např.:

—

zvýšení tlaku na celé odvětví zemědělství kvůli intenzivnějšímu pěstování (zhutňování půdy, přemíra živin, nadměrná spotřeba vodních zdrojů, eroze);

| — | přeměna luk a pastvin na ornou půdu pro energetické plodiny, což má za následek úbytek úložišť uhlíku; |
| --- | --- |

—

přeměna luk a pastvin na ornou půdu pro energetické plodiny, což má za následek úbytek úložišť uhlíku;

| — | ztráta biologické rozmanitosti kvůli intenzivním způsobům hospodaření; |
| --- | --- |

—

ztráta biologické rozmanitosti kvůli intenzivním způsobům hospodaření;

| — | homogenizace krajiny (zpráva EEA 7/2006). |
| --- | --- |

—

homogenizace krajiny (zpráva EEA 7/2006).

| 3.4.2 | EHSV se naopak domnívá, že racionální využívání půdy úzce spojené s uplatňováním osvědčených zemědělských postupů z EU, založených na pěstování plodin určených k produkci různých druhů bioenergie, naopak může zvýšit biologickou rozmanitost a snížit homogenizaci krajiny. Podle EHSV je to v Evropě cesta, z níž není návratu. |
| --- | --- |

3.4.2

EHSV se naopak domnívá, že racionální využívání půdy úzce spojené s uplatňováním osvědčených zemědělských postupů z EU, založených na pěstování plodin určených k produkci různých druhů bioenergie, naopak může zvýšit biologickou rozmanitost a snížit homogenizaci krajiny. Podle EHSV je to v Evropě cesta, z níž není návratu.

| 3.4.3 | V této souvislosti je nezbytné upozornit na biopaliva druhé generace, přestože se nabízejí k tomu, aby byla využívána průmyslovým a intenzivním způsobem, a zemědělci tak budou odsouzeni k úloze pouhých poskytovatelů těchto surovin, aniž by měli jakoukoli záruku finanční odměny. EHSV považuje za nutné vyvážit tuto úlohu zemědělců ve vztahu k produkci energetických plodin a jejich uvádění na trh, aby byly organizace producentů podpořeny ve všech článcích řetězce. Ty mohou již nyní hrát rozhodující roli při jednáních o uzavření vyvážených dohod s navazujícími články řetězce. |
| --- | --- |

3.4.3

V této souvislosti je nezbytné upozornit na biopaliva druhé generace, přestože se nabízejí k tomu, aby byla využívána průmyslovým a intenzivním způsobem, a zemědělci tak budou odsouzeni k úloze pouhých poskytovatelů těchto surovin, aniž by měli jakoukoli záruku finanční odměny. EHSV považuje za nutné vyvážit tuto úlohu zemědělců ve vztahu k produkci energetických plodin a jejich uvádění na trh, aby byly organizace producentů podpořeny ve všech článcích řetězce. Ty mohou již nyní hrát rozhodující roli při jednáních o uzavření vyvážených dohod s navazujícími články řetězce.

3.5   Rozhodnutí EU využívat bioenergii

| 3.5.1 | Plošné využívání pěstovaných energetických plodin vyžaduje udržitelnou správu lesních a zemědělských ploch. Výroba biomasy k energetickým účelům může mít pozitivní dopad na životní prostředí pouze v případě, že je prováděna správným způsobem. Například v důsledku opouštění venkovských oblastí se začaly projevovat destabilizující přírodní faktory. Půdě, která není chráněna pozitivní lidskou činností, může hrozit vyšší riziko sesuvů, desertifikace a požárů. |
| --- | --- |

3.5.1

Plošné využívání pěstovaných energetických plodin vyžaduje udržitelnou správu lesních a zemědělských ploch. Výroba biomasy k energetickým účelům může mít pozitivní dopad na životní prostředí pouze v případě, že je prováděna správným způsobem. Například v důsledku opouštění venkovských oblastí se začaly projevovat destabilizující přírodní faktory. Půdě, která není chráněna pozitivní lidskou činností, může hrozit vyšší riziko sesuvů, desertifikace a požárů.

| 3.5.2 | EHSV se domnívá, že k podpoře integrovaného rozvoje bioenergie v praxi je zapotřebí vypracovat model decentralizované výroby a krátký energetický řetězec s malými zařízeními na přeměnu lokálně vyrobené biomasy, což přinese užitek z hlediska dopadů na životní prostředí a skutečné možnosti přímého zapojení zemědělců do řetězce (jednotlivě nebo skupinově). |
| --- | --- |

3.5.2

EHSV se domnívá, že k podpoře integrovaného rozvoje bioenergie v praxi je zapotřebí vypracovat model decentralizované výroby a krátký energetický řetězec s malými zařízeními na přeměnu lokálně vyrobené biomasy, což přinese užitek z hlediska dopadů na životní prostředí a skutečné možnosti přímého zapojení zemědělců do řetězce (jednotlivě nebo skupinově).

| 3.5.3 | EHSV podporuje pokyny pro uplatňování osvědčených postupů, které vypracovala Evropská agentura pro životní prostředí pro různé bioenergetické plodiny, např.:






  — | zaručit obhospodařování půdy po celý rok; |
| --- | --- | --- |

3.5.3

EHSV podporuje pokyny pro uplatňování osvědčených postupů, které vypracovala Evropská agentura pro životní prostředí pro různé bioenergetické plodiny, např.:

—

zaručit obhospodařování půdy po celý rok;

| — | pěstovat plodiny na svazích; |
| --- | --- |

—

pěstovat plodiny na svazích;

| — | vybudovat větrolamy prostřednictvím pěstování plodin různé výšky; |
| --- | --- |

—

vybudovat větrolamy prostřednictvím pěstování plodin různé výšky;

| — | zachovávat a budovat větrolamy podél okrajů polí a uplatňovat postupy, které brání ubývání organických látek z půdy. |
| --- | --- |

—

zachovávat a budovat větrolamy podél okrajů polí a uplatňovat postupy, které brání ubývání organických látek z půdy.

| 3.5.4 | EHSV se domnívá, že rozvoj řádného energetického zemědělství může zvýšit neustálou přítomnost člověka v místě, a zajistit tak zhodnocení zdrojů a péči o ně, zejména co se týče lesních zdrojů. |
| --- | --- |

3.5.4

EHSV se domnívá, že rozvoj řádného energetického zemědělství může zvýšit neustálou přítomnost člověka v místě, a zajistit tak zhodnocení zdrojů a péči o ně, zejména co se týče lesních zdrojů.

| 3.5.5 | V zemědělství lze navíc výrobu bioenergie částečně a kontrolovaně integrovat s produkcí potravin, a přispět tak k diverzifikaci tržních kanálů, usnadnit přechod ke stále konkurenčnějšímu zemědělství a nabídnout nekonfliktní řešení alokace zemědělských produktů v nových členských státech. |
| --- | --- |

3.5.5

V zemědělství lze navíc výrobu bioenergie částečně a kontrolovaně integrovat s produkcí potravin, a přispět tak k diverzifikaci tržních kanálů, usnadnit přechod ke stále konkurenčnějšímu zemědělství a nabídnout nekonfliktní řešení alokace zemědělských produktů v nových členských státech.

3.6   Systémy kontroly kvality při výrobě bioenergie

| 3.6.1 | Existují velmi rozmanité postupy uplatňované při zkoumání dopadu bioenergie na životní prostředí, EHSV by zde chtěl vyzdvihnout dva:






  — | ekologická stopa výroby biomasy; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Existují velmi rozmanité postupy uplatňované při zkoumání dopadu bioenergie na životní prostředí, EHSV by zde chtěl vyzdvihnout dva:

—

ekologická stopa výroby biomasy;

| — | průzkumy DPSIR (Driving-Force-Pressure-State-Impact-Response). |
| --- | --- |

—

průzkumy DPSIR (Driving-Force-Pressure-State-Impact-Response).

| 3.6.2 | Při posuzování environmentálních dopadů lze díky posuzování životního cyklu LCA (Life Cycle Assessment) určit a kvantifikovat konkrétní i potenciální energetickou a ekologickou zátěž v různých fázích cyklu výroby a spotřeby bioenergie. Tato technika umožňuje srovnat environmentální profil různých druhů bioenergie s profilem fosilních zdrojů, jež mají podobné funkce. |
| --- | --- |

3.6.2

Při posuzování environmentálních dopadů lze díky posuzování životního cyklu LCA (Life Cycle Assessment) určit a kvantifikovat konkrétní i potenciální energetickou a ekologickou zátěž v různých fázích cyklu výroby a spotřeby bioenergie. Tato technika umožňuje srovnat environmentální profil různých druhů bioenergie s profilem fosilních zdrojů, jež mají podobné funkce.

| 3.6.3 | EHSV zastává názor, že postoj členských zemí organizace Global Bioenergy Partnership, mj. USA a Číny, které podepsaly mezinárodní dohodu o kontrole používání biopaliv a dopadech na životní prostředí a potravinovou rovnováhu, je v souladu s výše uvedenými zásadami. Každý členský stát bude moci měřit environmentální udržitelnost bioenergie na základě 24 dobrovolných kritérií a ukazatelů. |
| --- | --- |

3.6.3

EHSV zastává názor, že postoj členských zemí organizace Global Bioenergy Partnership, mj. USA a Číny, které podepsaly mezinárodní dohodu o kontrole používání biopaliv a dopadech na životní prostředí a potravinovou rovnováhu, je v souladu s výše uvedenými zásadami. Každý členský stát bude moci měřit environmentální udržitelnost bioenergie na základě 24 dobrovolných kritérií a ukazatelů.

| 3.6.4 | V této souvislosti má EHSV za to, že je při využívání přebývajících ploch určených k produkci surovin pro bioenergii třeba nejen zjistit environmentální, hospodářské a sociální požadavky, ale rovněž na základě faktoru ILUC (Indirect Land Use Change, nepřímé změny ve využívání půdy) ověřit, zda půda určená k pěstování energetických plodin může způsobit zvýšení CO2. |
| --- | --- |

3.6.4

V této souvislosti má EHSV za to, že je při využívání přebývajících ploch určených k produkci surovin pro bioenergii třeba nejen zjistit environmentální, hospodářské a sociální požadavky, ale rovněž na základě faktoru ILUC (Indirect Land Use Change, nepřímé změny ve využívání půdy) ověřit, zda půda určená k pěstování energetických plodin může způsobit zvýšení CO2.

| 3.6.5 | EHSV souhlasí s Komisí, že je třeba monitorovat rizika plynoucí z využívání biopaliv v dopravě (směrnice 2009/28/ES), omezit podíl biopaliv a biokapalin vyráběných z plodin určených k produkci potravin a upravovaných v závislosti na stupni dokonalosti různých technologií, a podpořit výrobu bioenergie z produktů, jež nevyžadují zabrání dalších ploch – např. ze spalování komunálního odpadu. |
| --- | --- |

3.6.5

EHSV souhlasí s Komisí, že je třeba monitorovat rizika plynoucí z využívání biopaliv v dopravě (směrnice 2009/28/ES), omezit podíl biopaliv a biokapalin vyráběných z plodin určených k produkci potravin a upravovaných v závislosti na stupni dokonalosti různých technologií, a podpořit výrobu bioenergie z produktů, jež nevyžadují zabrání dalších ploch – např. ze spalování komunálního odpadu.

| 3.6.6 | EHSV se domnívá, že využívání biopaliv první generace nesmí Evropskou unii odradit od investic do výzkumu nových, čistých zdrojů energie (5). |
| --- | --- |

3.6.6

EHSV se domnívá, že využívání biopaliv první generace nesmí Evropskou unii odradit od investic do výzkumu nových, čistých zdrojů energie (5).

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 56–66.

1

(2)  Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 49–59.

2

(3)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 56–66.

3

(4)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 56–66.

4

(5)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 111–115.

5

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/21

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Koordinovaný evropský postup při předcházení energetické chudobě a jejím potírání (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 341/05

Zpravodaj: pan COULON

Spoluzpravodaj: pan HERNÁNDEZ BATALLER

Dne 12. února 2013 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Koordinovaný evropský postup při předcházení energetické chudobě a jejím potírání

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 177 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Ceny elektřiny, plynu, ropy a dalších paliv výrazně rostou a situaci podstatně zhoršuje sociální a hospodářská krize, jež se dotýká rostoucího počtu osob. Cílem tohoto stanoviska není zjistit důvody tohoto růstu cen, ale zabývá se návrhy na podporu koordinovaných evropských opatření, v souladu se zásadou subsidiarity, pro prevenci a boj s energetickou chudobou, podporu solidarity v této oblasti a lepší ochranu zranitelných občanů (evropských a jiných). |
| --- | --- |

1.1

Ceny elektřiny, plynu, ropy a dalších paliv výrazně rostou a situaci podstatně zhoršuje sociální a hospodářská krize, jež se dotýká rostoucího počtu osob. Cílem tohoto stanoviska není zjistit důvody tohoto růstu cen, ale zabývá se návrhy na podporu koordinovaných evropských opatření, v souladu se zásadou subsidiarity, pro prevenci a boj s energetickou chudobou, podporu solidarity v této oblasti a lepší ochranu zranitelných občanů (evropských a jiných).

| 1.2 | Vzhledem k významu této politické výzvy EHSV vyzývá k přijetí evropského závazku v oblasti energetické bezpečnosti a solidarity v rámci Evropského energetického společenství, jehož vytvoření by EHSV rovněž uvítal. |
| --- | --- |

1.2

Vzhledem k významu této politické výzvy EHSV vyzývá k přijetí evropského závazku v oblasti energetické bezpečnosti a solidarity v rámci Evropského energetického společenství, jehož vytvoření by EHSV rovněž uvítal.

| 1.3 | Tento evropský závazek v oblasti energetické bezpečnosti a solidarity podpoří skutečnou evropskou politiku solidarity a boje proti energetické chudobě, jejímž základem bude uznání všeobecného práva na přístup k energii, jejž EHSV považuje za zásadní společný statek, tak, aby všichni občané mohli vést důstojný život. Cílem závazku bude v krátkodobém a dlouhodobém horizontu:






  — | chránit občany před energetickou chudobou a zabránit jejich sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- | --- |

1.3

Tento evropský závazek v oblasti energetické bezpečnosti a solidarity podpoří skutečnou evropskou politiku solidarity a boje proti energetické chudobě, jejímž základem bude uznání všeobecného práva na přístup k energii, jejž EHSV považuje za zásadní společný statek, tak, aby všichni občané mohli vést důstojný život. Cílem závazku bude v krátkodobém a dlouhodobém horizontu:

—

chránit občany před energetickou chudobou a zabránit jejich sociálnímu vyloučení;

| — | jednat s cílem snížit strukturální faktory zranitelnosti (zaručením základního přístupu k energii za přiměřené a stabilní ceny; |
| --- | --- |

—

jednat s cílem snížit strukturální faktory zranitelnosti (zaručením základního přístupu k energii za přiměřené a stabilní ceny;

| — | podněcovat občany k převzetí zodpovědnosti za využívání udržitelných a obnovitelných energetických zdrojů (čímž se zajistí přechod ke společnosti s nízkými emisemi CO2). |
| --- | --- |

—

podněcovat občany k převzetí zodpovědnosti za využívání udržitelných a obnovitelných energetických zdrojů (čímž se zajistí přechod ke společnosti s nízkými emisemi CO2).

| 1.4 | EHSV se zasazuje za stanovení evropských ukazatelů energetické chudoby a za harmonizaci statistik, což by umožnilo tento problém lépe identifikovat, předcházet mu a řešit ho na evropské úrovni, jakož i pracovat na evropské solidaritě v této oblasti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV se zasazuje za stanovení evropských ukazatelů energetické chudoby a za harmonizaci statistik, což by umožnilo tento problém lépe identifikovat, předcházet mu a řešit ho na evropské úrovni, jakož i pracovat na evropské solidaritě v této oblasti.

| 1.5 | EHSV doporučuje vytvořit evropské středisko pro sledování chudoby s hlavním zaměřením na energetickou chudobu, které zapojí všechny zúčastněné strany a přispěje k definování evropských ukazatelů energetické chudoby (ve spolupráci s Eurostatem), ke zjištění stavu a ke stanovení osvědčených postupů a k formulaci doporučení za účelem lepšího předcházení a řešení problémů a vytvoření evropské solidarity v této oblasti. |
| --- | --- |

1.5

EHSV doporučuje vytvořit evropské středisko pro sledování chudoby s hlavním zaměřením na energetickou chudobu, které zapojí všechny zúčastněné strany a přispěje k definování evropských ukazatelů energetické chudoby (ve spolupráci s Eurostatem), ke zjištění stavu a ke stanovení osvědčených postupů a k formulaci doporučení za účelem lepšího předcházení a řešení problémů a vytvoření evropské solidarity v této oblasti.

| 1.6 | EHSV doporučuje, aby občanské energetické fórum (zvané londýnské fórum) začlenilo zástupce EHSV a pracovalo v úzké spolupráci s národními hospodářskými a sociálními radami a podobnými institucemi členských států. |
| --- | --- |

1.6

EHSV doporučuje, aby občanské energetické fórum (zvané londýnské fórum) začlenilo zástupce EHSV a pracovalo v úzké spolupráci s národními hospodářskými a sociálními radami a podobnými institucemi členských států.

| 1.7 | EHSV si přeje trh s energií více zaměřený na spotřebitele a v širším měřítku na občany (evropské a jiné), zejména na ty nejzranitelnější. EHSV podporuje veškerá opatření umožňující těmto občanům opět převzít kontrolu nad svou energetickou situací. EHSV doporučuje Evropské komisi, aby do zprávy vyžádané Evropskou radou (na konci roku 2013) zapojila analýzu energetické chudoby v Unii obsahující faktory zranitelnosti a aby navrhla evropskou strategii a plán pro její předcházení a vymýcení. Nejdůležitější je nepřipustit žádný nárůst cen, jemuž lze zabránit prostřednictvím harmonizované evropské energetické politiky (viz stanovisko TEN/508 Ekonomické dopady elektrizačních soustav s vyšším podílem dodávek energie z nestálých obnovitelných zdrojů – CESE 2599/2012) (1). |
| --- | --- |

1.7

EHSV si přeje trh s energií více zaměřený na spotřebitele a v širším měřítku na občany (evropské a jiné), zejména na ty nejzranitelnější. EHSV podporuje veškerá opatření umožňující těmto občanům opět převzít kontrolu nad svou energetickou situací. EHSV doporučuje Evropské komisi, aby do zprávy vyžádané Evropskou radou (na konci roku 2013) zapojila analýzu energetické chudoby v Unii obsahující faktory zranitelnosti a aby navrhla evropskou strategii a plán pro její předcházení a vymýcení. Nejdůležitější je nepřipustit žádný nárůst cen, jemuž lze zabránit prostřednictvím harmonizované evropské energetické politiky (viz stanovisko TEN/508 Ekonomické dopady elektrizačních soustav s vyšším podílem dodávek energie z nestálých obnovitelných zdrojů – CESE 2599/2012) (1).

| 1.8 | EHSV doporučuje, aby se před přijetím hlavních opatření energetické politiky EU a členských států provedla analýza rozložení jejich ekonomického dopadu na různé kategorie spotřebitelů (např. podle příjmů, složení domácnosti nebo způsobu vytápění). Jejím smyslem by bylo určit kategorie spotřebitelů, jejichž faktury za energie by se oproti průměru obyvatelstva zvýšily neúměrně, a případně navrhnout kompenzační opatření (úprava předpisů, zlepšení energetické účinnosti obydlí atp.) pro nejzranitelnější spotřebitele. |
| --- | --- |

1.8

EHSV doporučuje, aby se před přijetím hlavních opatření energetické politiky EU a členských států provedla analýza rozložení jejich ekonomického dopadu na různé kategorie spotřebitelů (např. podle příjmů, složení domácnosti nebo způsobu vytápění). Jejím smyslem by bylo určit kategorie spotřebitelů, jejichž faktury za energie by se oproti průměru obyvatelstva zvýšily neúměrně, a případně navrhnout kompenzační opatření (úprava předpisů, zlepšení energetické účinnosti obydlí atp.) pro nejzranitelnější spotřebitele.

| 1.9 | EHSV vyzývá Komisi, aby zvážila vytvoření evropského fondu energetické solidarity, jenž by měl být průřezovým nástrojem všech evropských politik na toto téma sloužícím k tomu, aby byla příslušným způsobem uplatňována evropská solidarita v této oblasti. |
| --- | --- |

1.9

EHSV vyzývá Komisi, aby zvážila vytvoření evropského fondu energetické solidarity, jenž by měl být průřezovým nástrojem všech evropských politik na toto téma sloužícím k tomu, aby byla příslušným způsobem uplatňována evropská solidarita v této oblasti.

| 1.10 | EHSV by rád podpořil roční setkávání organizací občanské společnosti zaměřená na debaty o energetické chudobě a solidaritě v Evropě, na výměnu informací o místních, národních a evropských iniciativách a na formulaci praktických doporučení určených evropským, národním a místním tvůrcům politik a institucím, sdružením a průmyslu, a to ve spolupráci s evropským střediskem pro sledování chudoby. |
| --- | --- |

1.10

EHSV by rád podpořil roční setkávání organizací občanské společnosti zaměřená na debaty o energetické chudobě a solidaritě v Evropě, na výměnu informací o místních, národních a evropských iniciativách a na formulaci praktických doporučení určených evropským, národním a místním tvůrcům politik a institucím, sdružením a průmyslu, a to ve spolupráci s evropským střediskem pro sledování chudoby.

| 1.11 | Vzhledem k tomu, že boj proti energetické chudobě a rozvoj solidarity v této oblasti mají povahu evropského obecného zájmu, si EHSV přeje, aby Evropská komise navrhla Evropskému parlamentu a Radě, aby toto téma bylo předmětem evropského roku (energetické solidarity). Cílem by mělo být zvýšení povědomí veřejnosti o této zásadní evropské tematice a pozornosti tvůrců politik k ní. |
| --- | --- |

1.11

Vzhledem k tomu, že boj proti energetické chudobě a rozvoj solidarity v této oblasti mají povahu evropského obecného zájmu, si EHSV přeje, aby Evropská komise navrhla Evropskému parlamentu a Radě, aby toto téma bylo předmětem evropského roku (energetické solidarity). Cílem by mělo být zvýšení povědomí veřejnosti o této zásadní evropské tematice a pozornosti tvůrců politik k ní.

| 1.12 | V této souvislosti EHSV doporučuje Evropské komisi uspořádat evropskou informační kampaň provedenou na vnitrostátní a místní úrovni a zaměřenou na boj proti energetické chudobě a na rozvoj solidarity v této oblasti s cílem podporovat zejména výchovu k energetické účinnosti, občany-spotřebitele v jejich aktivním postoji k energii, zapojení průmyslu a jeho převzetí zodpovědnosti. |
| --- | --- |

1.12

V této souvislosti EHSV doporučuje Evropské komisi uspořádat evropskou informační kampaň provedenou na vnitrostátní a místní úrovni a zaměřenou na boj proti energetické chudobě a na rozvoj solidarity v této oblasti s cílem podporovat zejména výchovu k energetické účinnosti, občany-spotřebitele v jejich aktivním postoji k energii, zapojení průmyslu a jeho převzetí zodpovědnosti.

2.   Nutnost vymýtit energetickou chudobu prostřednictvím evropského závazku v oblasti bezpečnosti a energetické solidarity

| 2.1 | Energie je z důvodu své nepostradatelné role ve všech každodenních činnostech nezbytným obecným statkem a umožňuje všem občanům žít důstojný život. Bez energie dochází k dramatickým situacím. Energetická chudoba je neúnosná jak po fyzické, tak po sociální stránce. V Evropě je jí zasaženo více než 50 milionů osob (evropský projekt Evropská palivová chudoba a energetická účinnost – 2009). Tato netolerovatelná situace musí skončit. EHSV vyzývá k okamžitému přijetí opatření na evropské úrovni a vyslovuje se za přijetí evropského závazku energetické bezpečnosti a solidarity za účelem podpory skutečné evropské politiky boje proti energetické chudobě a rozvoje solidarity v této oblasti, jejímž cílem bude:






  — | chránit občany (evropské a jiné) před energetickou chudobou a zabránit jejich sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- | --- |

2.1

Energie je z důvodu své nepostradatelné role ve všech každodenních činnostech nezbytným obecným statkem a umožňuje všem občanům žít důstojný život. Bez energie dochází k dramatickým situacím. Energetická chudoba je neúnosná jak po fyzické, tak po sociální stránce. V Evropě je jí zasaženo více než 50 milionů osob (evropský projekt Evropská palivová chudoba a energetická účinnost – 2009). Tato netolerovatelná situace musí skončit. EHSV vyzývá k okamžitému přijetí opatření na evropské úrovni a vyslovuje se za přijetí evropského závazku energetické bezpečnosti a solidarity za účelem podpory skutečné evropské politiky boje proti energetické chudobě a rozvoje solidarity v této oblasti, jejímž cílem bude:

—

chránit občany (evropské a jiné) před energetickou chudobou a zabránit jejich sociálnímu vyloučení;

| — | jednat s cílem zaručit všem občanům v Evropě spolehlivý a pravidelný základní přístup k energii za dostupných a stabilních cen; a zároveň; |
| --- | --- |

—

jednat s cílem zaručit všem občanům v Evropě spolehlivý a pravidelný základní přístup k energii za dostupných a stabilních cen; a zároveň;

| — | zajistit přechod ke společnosti s nízkými emisemi CO2. |
| --- | --- |

—

zajistit přechod ke společnosti s nízkými emisemi CO2.

| 2.2 | Tento evropský závazek by na evropské úrovni umožnil provádět společná a koordinovaná opatření s cílem zmírnit energetické rozdíly a zakládal by se na uznání všeobecného práva na přístup k energii (aby všichni občané mohli žít v důstojných podmínkách), které by EHSV chtěl zavést do Lisabonské smlouvy. EHSV by si také přál, aby všechny evropské politiky, zejména energetická politika, zahrnovaly ve svých cílech boj proti energetické chudobě a podporu solidarity v této oblasti. EHSV připomíná, že energie je základní obecný statek a je třeba s ní podle toho zacházet, k čemuž patří související povinnosti obecné služby. Dodávky energie podniky spadají ostatně do služeb obecného hospodářského zájmu, jejichž význam pro evropskou sociální a územní soudržnost je uznán v Lisabonské smlouvě (článek 14 SFEU, protokol č. 26). Listina základních práv Evropské unie uznává právo na sociální pomoc a pomoc v oblasti bydlení, jejichž cílem je zajistit důstojnou existenci pro všechny (článek 34), povinnost zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele (článek 38) a základní právo na přístup k veřejným službám (článek 36). |
| --- | --- |

2.2

Tento evropský závazek by na evropské úrovni umožnil provádět společná a koordinovaná opatření s cílem zmírnit energetické rozdíly a zakládal by se na uznání všeobecného práva na přístup k energii (aby všichni občané mohli žít v důstojných podmínkách), které by EHSV chtěl zavést do Lisabonské smlouvy. EHSV by si také přál, aby všechny evropské politiky, zejména energetická politika, zahrnovaly ve svých cílech boj proti energetické chudobě a podporu solidarity v této oblasti. EHSV připomíná, že energie je základní obecný statek a je třeba s ní podle toho zacházet, k čemuž patří související povinnosti obecné služby. Dodávky energie podniky spadají ostatně do služeb obecného hospodářského zájmu, jejichž význam pro evropskou sociální a územní soudržnost je uznán v Lisabonské smlouvě (článek 14 SFEU, protokol č. 26). Listina základních práv Evropské unie uznává právo na sociální pomoc a pomoc v oblasti bydlení, jejichž cílem je zajistit důstojnou existenci pro všechny (článek 34), povinnost zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele (článek 38) a základní právo na přístup k veřejným službám (článek 36).

| 2.3 | Unie tedy posílí zásadu solidarity, která je pilířem evropského projektu a posílí význam tohoto projektu u občanů, kteří jsou stále více zklamaní a skeptičtí. EHSV dále připomíná, že 81 % dotázaných evropských občanů podporuje boj proti energetické chudobě (Eurobarometr, Evropský parlament, 2011). |
| --- | --- |

2.3

Unie tedy posílí zásadu solidarity, která je pilířem evropského projektu a posílí význam tohoto projektu u občanů, kteří jsou stále více zklamaní a skeptičtí. EHSV dále připomíná, že 81 % dotázaných evropských občanů podporuje boj proti energetické chudobě (Eurobarometr, Evropský parlament, 2011).

| 2.4 | EHSV vítá zájem Evropské rady, který vyjádřila dne 22. května 2013 o otázky nákladů a cen energie a jejich dopadu na nejzranitelnější domácnosti. Tyto otázky mají závažný politický význam např. v Bulharsku, kde vláda dne 20. února 2013 podala demisi v souvislosti s demonstracemi občanů, jejichž nespokojenost vyvolalo prudké a výjimečné zvýšení cen elektřiny (o více než 20 % od prosince 2012 do ledna 2013), k nimž došlo v důsledku vnitrostátních opatření v souvislosti s otevřením trhu (17,3 % příjmů bulharských občanů jde na účty za elektřinu – Národní statistický úřad), přičemž průměrný plat v Bulharsku je nižší než 400 eur. |
| --- | --- |

2.4

EHSV vítá zájem Evropské rady, který vyjádřila dne 22. května 2013 o otázky nákladů a cen energie a jejich dopadu na nejzranitelnější domácnosti. Tyto otázky mají závažný politický význam např. v Bulharsku, kde vláda dne 20. února 2013 podala demisi v souvislosti s demonstracemi občanů, jejichž nespokojenost vyvolalo prudké a výjimečné zvýšení cen elektřiny (o více než 20 % od prosince 2012 do ledna 2013), k nimž došlo v důsledku vnitrostátních opatření v souvislosti s otevřením trhu (17,3 % příjmů bulharských občanů jde na účty za elektřinu – Národní statistický úřad), přičemž průměrný plat v Bulharsku je nižší než 400 eur.

| 2.5 | EHSV poukazuje na to, že ceny energií neustále rostou: v období mezi rokem 2011 a 2012 vzrostla cena elektřiny v EU o 6,6 %, a to zejména na Kypru (+ 21 %), v Řecku (+ 15 %), v Itálii (+ 11 %), v Irsku a v Portugalsku (+ 10 %), v Bulharsku, ve Španělsku a v Polsku (+ 9 %). Ceny plynu pro domácnosti vzrostly v EU o 10,3 %, a to zejména v Lotyšsku (+ 2 %), Estonsku (+ 19 %) a Bulharsku (+ 18 %) (Eurostat, květen 2013). |
| --- | --- |

2.5

EHSV poukazuje na to, že ceny energií neustále rostou: v období mezi rokem 2011 a 2012 vzrostla cena elektřiny v EU o 6,6 %, a to zejména na Kypru (+ 21 %), v Řecku (+ 15 %), v Itálii (+ 11 %), v Irsku a v Portugalsku (+ 10 %), v Bulharsku, ve Španělsku a v Polsku (+ 9 %). Ceny plynu pro domácnosti vzrostly v EU o 10,3 %, a to zejména v Lotyšsku (+ 2 %), Estonsku (+ 19 %) a Bulharsku (+ 18 %) (Eurostat, květen 2013).

3.   Realita energetické chudoby

| 3.1 | V Evropě byly dřívější problémy s přístupem k energii do velké míry vyřešeny, ale v globálním měřítku stále nemá přístup k elektřině 1,2 miliardy osob a 2,8 miliardy osob nadále používá k topení či vaření dřevo či jiné druhy biomasy (Světová banka/IEA, květen 2013). Problém přístupu k moderním energetickým službám je natolik závažný, že OSN vyhlásila rok 2012 mezinárodním rokem udržitelné energie pro všechny a nedávno navrhla, aby udržitelná a bezpečná energie byla jedním z 12 cílů udržitelného rozvoje, jež jsou poprvé v historii zaměřeny na rozvojový i rozvinutý svět. |
| --- | --- |

3.1

V Evropě byly dřívější problémy s přístupem k energii do velké míry vyřešeny, ale v globálním měřítku stále nemá přístup k elektřině 1,2 miliardy osob a 2,8 miliardy osob nadále používá k topení či vaření dřevo či jiné druhy biomasy (Světová banka/IEA, květen 2013). Problém přístupu k moderním energetickým službám je natolik závažný, že OSN vyhlásila rok 2012 mezinárodním rokem udržitelné energie pro všechny a nedávno navrhla, aby udržitelná a bezpečná energie byla jedním z 12 cílů udržitelného rozvoje, jež jsou poprvé v historii zaměřeny na rozvojový i rozvinutý svět.

| 3.2 | V Evropě se energetická chudoba projevuje rostoucím počtem osob (dle evropského projektu Evropská palivová chudoba a energetická účinnost (2009) více než 50 milionů), které jen obtížně platí účty za energii nebo které mají omezený přístup k energii z následujících důvodů: nízké příjmy, neizolované bydlení, nevýkonná zařízení (k zajištění vytápění, vaření, teplé vody), vysoké ceny energie. Mobilita rovněž zatěžuje rozpočty domácností, jež jsou často vzdálené od středu měst a pro něž doprava určuje, kde pracují. Týká se to starších osob, neúplných rodin, nezaměstnaných, příjemců sociální podpory atd. Dopady jsou různé: omezená mobilita ovlivňuje zaměstnanost, nedostatečné vytápění hygienu, zdraví (dilema zatopit si či najíst se, dopady na dýchací cesty apod.), což často vede k nadměrné úmrtnosti, zadluženosti a sociální a geografické izolaci. |
| --- | --- |

3.2

V Evropě se energetická chudoba projevuje rostoucím počtem osob (dle evropského projektu Evropská palivová chudoba a energetická účinnost (2009) více než 50 milionů), které jen obtížně platí účty za energii nebo které mají omezený přístup k energii z následujících důvodů: nízké příjmy, neizolované bydlení, nevýkonná zařízení (k zajištění vytápění, vaření, teplé vody), vysoké ceny energie. Mobilita rovněž zatěžuje rozpočty domácností, jež jsou často vzdálené od středu měst a pro něž doprava určuje, kde pracují. Týká se to starších osob, neúplných rodin, nezaměstnaných, příjemců sociální podpory atd. Dopady jsou různé: omezená mobilita ovlivňuje zaměstnanost, nedostatečné vytápění hygienu, zdraví (dilema zatopit si či najíst se, dopady na dýchací cesty apod.), což často vede k nadměrné úmrtnosti, zadluženosti a sociální a geografické izolaci.

| 3.3 | Energetická chudoba je oslabujícím faktorem, který se slučuje s dalšími, vytváří problémy, které se vzájemně ovlivňují formou spirály, která zatěžuje osoby nacházející se v obecné chudobě. Riziko chudoby roste (Eurostat, prosinec 2012): 119, 6 milionů osob bylo v 27 členských státech EU v roce 2011 ohroženo sociálním vyloučením z důvodu hrozící chudoby, zásadního materiálního nedostatku nebo z důvodu života v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce. EHSV připomíná, že cílem strategie Evropa 2020 je snížit počet osob, jež jsou postiženy chudobou, a to alespoň o 20 milionů. |
| --- | --- |

3.3

Energetická chudoba je oslabujícím faktorem, který se slučuje s dalšími, vytváří problémy, které se vzájemně ovlivňují formou spirály, která zatěžuje osoby nacházející se v obecné chudobě. Riziko chudoby roste (Eurostat, prosinec 2012): 119, 6 milionů osob bylo v 27 členských státech EU v roce 2011 ohroženo sociálním vyloučením z důvodu hrozící chudoby, zásadního materiálního nedostatku nebo z důvodu života v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce. EHSV připomíná, že cílem strategie Evropa 2020 je snížit počet osob, jež jsou postiženy chudobou, a to alespoň o 20 milionů.

| 3.4 | Boj proti energetické chudobě a rozvoj solidarity v této oblasti by se měly víc než kdykoli dříve stát zásadní evropskou průřezovou politikou související se sociálními, environmentálními, hospodářskými a politickými tématy a s veřejným zdravím. |
| --- | --- |

3.4

Boj proti energetické chudobě a rozvoj solidarity v této oblasti by se měly víc než kdykoli dříve stát zásadní evropskou průřezovou politikou související se sociálními, environmentálními, hospodářskými a politickými tématy a s veřejným zdravím.

4.   Disponovat ukazateli energetické chudoby a příslušnou evropskou statistikou

| 4.1 | Energetická chudoba / nejistota: nejistá situace z důvodu dočasné závažné zranitelnosti. Energetická chudoba je sociální situace zhoršená jak vnějšími faktory (ceny energií, energetická náročnost bydlení atd.), tak vnitřními faktory (stárnutí, příjmy atd.). EHSV používá pojem energetická chudoba pro zahrnutí obou aspektů bez rozdílu. |
| --- | --- |

4.1

Energetická chudoba / nejistota: nejistá situace z důvodu dočasné závažné zranitelnosti. Energetická chudoba je sociální situace zhoršená jak vnějšími faktory (ceny energií, energetická náročnost bydlení atd.), tak vnitřními faktory (stárnutí, příjmy atd.). EHSV používá pojem energetická chudoba pro zahrnutí obou aspektů bez rozdílu.

| 4.2 | Pouze Francie, Slovensko, Spojené království a Irsko mají definici energetické chudoby. |
| --- | --- |

4.2

Pouze Francie, Slovensko, Spojené království a Irsko mají definici energetické chudoby.

| 4.3 | Spojené království má objektivní definici energetické chudoby: situace, kdy domácnost musí vynaložit více než 10 % příjmů na dosažení uspokojivé míry vytápění svého bydlení (21 stupňů v obývacím pokoji a 18 stupňů v ostatních pokojích dle definice Světové zdravotnické organizace). Zohledňují se tři prvky: příjem domácnosti, ceny energie a spotřeba energie. Tuto definici, která nezohledňuje další energetické požadavky domácnosti, vláda v současné době přezkoumává. |
| --- | --- |

4.3

Spojené království má objektivní definici energetické chudoby: situace, kdy domácnost musí vynaložit více než 10 % příjmů na dosažení uspokojivé míry vytápění svého bydlení (21 stupňů v obývacím pokoji a 18 stupňů v ostatních pokojích dle definice Světové zdravotnické organizace). Zohledňují se tři prvky: příjem domácnosti, ceny energie a spotřeba energie. Tuto definici, která nezohledňuje další energetické požadavky domácnosti, vláda v současné době přezkoumává.

| 4.4 | Ve Francii definuje zákon Grenelle II energetickou chudobu jako situaci, v níž má daná osoba problémy zajistit pro svou domácnost dodávky energie potřebné k uspokojení základních potřeb, protože její zdroje či životní podmínky jsou nepřiměřené (čl. 11 odst. 4). |
| --- | --- |

4.4

Ve Francii definuje zákon Grenelle II energetickou chudobu jako situaci, v níž má daná osoba problémy zajistit pro svou domácnost dodávky energie potřebné k uspokojení základních potřeb, protože její zdroje či životní podmínky jsou nepřiměřené (čl. 11 odst. 4).

| 4.5 | Některé státy mají specifická ustanovení, ačkoli nedisponují žádnou definicí. Belgie zavedla status „chráněného zákazníka“, který poskytuje všem příjemcům sociální podpory sociální tarify a služby zdarma (úsporná měřidla, záruka dodávek). Itálie a Španělsko disponují elektrickými bonusy nebo sociálními poukazy. V Německu jsou místní sociální tarify zavedené regionálními vládami hrazené místními či regionálními energetickými podniky. Ve Švédsku hradí univerzální systém sociální ochrany nezaplacené faktury. Více než polovina členských států poskytuje ochranu proti odpojení od dodávek energie na základě legislativy nebo kodexu chování dodavatelů energie (zpráva ERGEG, 2009). |
| --- | --- |

4.5

Některé státy mají specifická ustanovení, ačkoli nedisponují žádnou definicí. Belgie zavedla status „chráněného zákazníka“, který poskytuje všem příjemcům sociální podpory sociální tarify a služby zdarma (úsporná měřidla, záruka dodávek). Itálie a Španělsko disponují elektrickými bonusy nebo sociálními poukazy. V Německu jsou místní sociální tarify zavedené regionálními vládami hrazené místními či regionálními energetickými podniky. Ve Švédsku hradí univerzální systém sociální ochrany nezaplacené faktury. Více než polovina členských států poskytuje ochranu proti odpojení od dodávek energie na základě legislativy nebo kodexu chování dodavatelů energie (zpráva ERGEG, 2009).

| 4.6 | Evropská unie nemá žádnou definici energetické chudoby, ani její ukazatele, ani specifické politiky zabývající se touto problematikou, jež je řešena roztříštěným způsobem. |
| --- | --- |

4.6

Evropská unie nemá žádnou definici energetické chudoby, ani její ukazatele, ani specifické politiky zabývající se touto problematikou, jež je řešena roztříštěným způsobem.

| 4.7 | Prostřednictvím Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, která je specifickým nástrojem strategie Evropa 2020, se Evropská komise zaměřuje na energetickou chudobu, „kvůli níž jsou domácnosti ohroženy nejen nedostatkem tepla nebo chlazení, ale i teplé vody, světla a ostatních nezbytných prvků,“ jako na další projev závažné deprivace. |
| --- | --- |

4.7

Prostřednictvím Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, která je specifickým nástrojem strategie Evropa 2020, se Evropská komise zaměřuje na energetickou chudobu, „kvůli níž jsou domácnosti ohroženy nejen nedostatkem tepla nebo chlazení, ale i teplé vody, světla a ostatních nezbytných prvků,“ jako na další projev závažné deprivace.

| 4.8 | Směrnice týkající se vnitřního trhu s energií (červenec 2009) uznávají energetickou chudobu, aniž by stanovovaly evropskou definici či závazek a vyzývají členské státy, ať „zabezpečí, aby existovaly dostatečné záruky na ochranu zranitelných zákazníků“ a „vypracují (...) definici zranitelných zákazníků, která se může vztahovat na energetickou chudobu a mj. i na zákaz odpojení elektřiny/plynu těmto zákazníkům v kritických situacích“. Ve sdělení Zajistit fungování vnitřního trhu s energií (z 15. prosince 2012) se Komise chystá „prostřednictvím poradenství a výměny osvědčených postupů pomáhat členským státům při definování toho, co označuje pojem zranitelnost spotřebitelů energie a jaké jsou její příčiny“. |
| --- | --- |

4.8

Směrnice týkající se vnitřního trhu s energií (červenec 2009) uznávají energetickou chudobu, aniž by stanovovaly evropskou definici či závazek a vyzývají členské státy, ať „zabezpečí, aby existovaly dostatečné záruky na ochranu zranitelných zákazníků“ a „vypracují (...) definici zranitelných zákazníků, která se může vztahovat na energetickou chudobu a mj. i na zákaz odpojení elektřiny/plynu těmto zákazníkům v kritických situacích“. Ve sdělení Zajistit fungování vnitřního trhu s energií (z 15. prosince 2012) se Komise chystá „prostřednictvím poradenství a výměny osvědčených postupů pomáhat členským státům při definování toho, co označuje pojem zranitelnost spotřebitelů energie a jaké jsou její příčiny“.

| 4.9 | Evropský parlament definuje pouze zranitelné spotřebitele a navrhuje, aby se upustilo od klasického pojmu (zranitelnost jako vnitřní stav) s cílem zahrnout i „spotřebitele v oslabeném postavení“, tedy „spotřebitele, kteří jsou ve stavu dočasné bezmoci vyplývající z rozporu mezi jejich individuálním stavem a charakteristickými vlastnostmi“„a jejich vnějším prostředím“, neboť „kterýkoli spotřebitel se v určitém okamžiku svého života může stát zranitelným v důsledku vnějších faktorů a interakcí s trhem (...), a proto by mu měla být poskytována zvláštní ochrana“ (usnesení ze dne 22. května 2012). Parlament žádá Komisi a členské státy, aby přijaly „širokou a soudržnou politickou a legislativní strategii zaměřenou proti zranitelnosti a přihlédly přitom ke složitosti a různorodosti daných situací“ (usnesení ze dne 22. května 2012), a požaduje rovněž specifická opatření proti energetické chudobě (usnesení ze dne 14. března 2013 o energetickém plánu do roku 2050). Evropský parlament se v usnesení ze dne 11. června 2013 o nové agendě týkající se evropské spotřebitelské politiky zasazuje za to, že Unie a členské státy musí zaručit „ochranu zranitelných spotřebitelů“, a to zejména v oblasti energií. V usnesení ze dne 11. června 2013 o sociálním bydlení v Evropské unii Evropský parlament naléhavě vyzývá členské státy, aby definovaly energetickou chudobu na „základě společných parametrů, které však zároveň přizpůsobí každému členskému státu, aby se zohlednily vnitrostátní podmínky“. |
| --- | --- |

4.9

Evropský parlament definuje pouze zranitelné spotřebitele a navrhuje, aby se upustilo od klasického pojmu (zranitelnost jako vnitřní stav) s cílem zahrnout i „spotřebitele v oslabeném postavení“, tedy „spotřebitele, kteří jsou ve stavu dočasné bezmoci vyplývající z rozporu mezi jejich individuálním stavem a charakteristickými vlastnostmi“„a jejich vnějším prostředím“, neboť „kterýkoli spotřebitel se v určitém okamžiku svého života může stát zranitelným v důsledku vnějších faktorů a interakcí s trhem (...), a proto by mu měla být poskytována zvláštní ochrana“ (usnesení ze dne 22. května 2012). Parlament žádá Komisi a členské státy, aby přijaly „širokou a soudržnou politickou a legislativní strategii zaměřenou proti zranitelnosti a přihlédly přitom ke složitosti a různorodosti daných situací“ (usnesení ze dne 22. května 2012), a požaduje rovněž specifická opatření proti energetické chudobě (usnesení ze dne 14. března 2013 o energetickém plánu do roku 2050). Evropský parlament se v usnesení ze dne 11. června 2013 o nové agendě týkající se evropské spotřebitelské politiky zasazuje za to, že Unie a členské státy musí zaručit „ochranu zranitelných spotřebitelů“, a to zejména v oblasti energií. V usnesení ze dne 11. června 2013 o sociálním bydlení v Evropské unii Evropský parlament naléhavě vyzývá členské státy, aby definovaly energetickou chudobu na „základě společných parametrů, které však zároveň přizpůsobí každému členskému státu, aby se zohlednily vnitrostátní podmínky“.

| 4.10 | EHSV považuje za nezbytné disponovat společnými evropskými indexy a ukazateli energetické chudoby zahrnujícími rozměr zranitelnosti, jež by kromě pouhého konstatování faktů umožňovaly lépe stanovit a analyzovat příčiny a vyvinout evropskou strategii zaměřenou na účinnější řešení daného problému. EHSV navrhuje, aby jeho definice „obtíž či neschopnost udržet vhodné tepelné podmínky v obydlí a rovněž mít přístup k dalším základním energetickým službám za rozumnou cenu“ (TEN/420) posloužila jako základ, který by dále za zohlednění všeobecného přístupu k základnímu obecnému statku, kterým energie je, rozpracovalo evropské středisko pro sledování chudoby, jež by si přál zřídit. Toto středisko by mohlo formulovat společné evropské indexy a ukazatele, které by členským státům sloužily jako parametry pro definování energetické chudoby za zohlednění vlastních vnitrostátních podmínek. EUROSTAT a národní statistické úřady by měly přijmout stejné statistické metody, aby bylo možné vyčíslit šíři problému na vnitrostátní a evropské úrovni a lépe harmonizovat stávající statistiky. |
| --- | --- |

4.10

EHSV považuje za nezbytné disponovat společnými evropskými indexy a ukazateli energetické chudoby zahrnujícími rozměr zranitelnosti, jež by kromě pouhého konstatování faktů umožňovaly lépe stanovit a analyzovat příčiny a vyvinout evropskou strategii zaměřenou na účinnější řešení daného problému. EHSV navrhuje, aby jeho definice „obtíž či neschopnost udržet vhodné tepelné podmínky v obydlí a rovněž mít přístup k dalším základním energetickým službám za rozumnou cenu“ (TEN/420) posloužila jako základ, který by dále za zohlednění všeobecného přístupu k základnímu obecnému statku, kterým energie je, rozpracovalo evropské středisko pro sledování chudoby, jež by si přál zřídit. Toto středisko by mohlo formulovat společné evropské indexy a ukazatele, které by členským státům sloužily jako parametry pro definování energetické chudoby za zohlednění vlastních vnitrostátních podmínek. EUROSTAT a národní statistické úřady by měly přijmout stejné statistické metody, aby bylo možné vyčíslit šíři problému na vnitrostátní a evropské úrovni a lépe harmonizovat stávající statistiky.

5.   Podpora evropského střediska pro sledování chudoby s hlavním zaměřením na energetickou chudobu

| 5.1 | EHSV navrhuje vytvořit evropské středisko pro sledování chudoby s hlavním zaměřením na energetickou chudobu, do nějž budou zapojeny všechny zúčastněné strany: národní střediska, zprostředkovatelé, regulační orgány, dodavatelé energie, různá sdružení (působící v oblasti zdraví, stavebnictví, energetiky, spotřebitelů, boje proti vyloučení, sdružení místních orgánů atd.), sociální partneři atd. Toto středisko by poskytovalo bilance dopadů liberalizace energetických trhů na zranitelné spotřebitele, navrhlo ukazatele energetické chudoby, doporučení, metody a nové cesty na evropské úrovni na základě osvědčených postupů stanovených na místní a vnitrostátní úrovni. Jeho úkolem by byla rovněž spolupráce s londýnským fórem. EHSV si dále přeje, aby do činnosti londýnského fóra byli zapojeni členové Výboru a aby spolupracovalo s národními hospodářskými a sociálními radami nebo podobnými orgány v boji proti energetické chudobě. |
| --- | --- |

5.1

EHSV navrhuje vytvořit evropské středisko pro sledování chudoby s hlavním zaměřením na energetickou chudobu, do nějž budou zapojeny všechny zúčastněné strany: národní střediska, zprostředkovatelé, regulační orgány, dodavatelé energie, různá sdružení (působící v oblasti zdraví, stavebnictví, energetiky, spotřebitelů, boje proti vyloučení, sdružení místních orgánů atd.), sociální partneři atd. Toto středisko by poskytovalo bilance dopadů liberalizace energetických trhů na zranitelné spotřebitele, navrhlo ukazatele energetické chudoby, doporučení, metody a nové cesty na evropské úrovni na základě osvědčených postupů stanovených na místní a vnitrostátní úrovni. Jeho úkolem by byla rovněž spolupráce s londýnským fórem. EHSV si dále přeje, aby do činnosti londýnského fóra byli zapojeni členové Výboru a aby spolupracovalo s národními hospodářskými a sociálními radami nebo podobnými orgány v boji proti energetické chudobě.

6.   Zaměřit evropské politiky a iniciativy na opatření proti energetické chudobě a na energetickou solidaritu a působit směrem k formování aktivních občanů- spotřebitelů

| 6.1 | Otevření trhů s energií nevedlo ke snížení cen energií pro občany. 60 % spotřebitelů konstatovalo, že jim dodavatelé zvýšili ceny a pouze 3–4 % spotřebitelů zaznamenalo pokles cen. 7 % spotřebitelů změnilo dodavatele plynu a 8 % dodavatele energie. Energie je oblastí, za niž spotřebitelé utratí nejvíce (5,7 % jejich rozpočtu), a to zejména za elektřinu (2,1 %). (2. srovnávací přehled situace na spotřebitelských trzích 2009). Tyto hodnoty v posledních letech vzrostly. |
| --- | --- |

6.1

Otevření trhů s energií nevedlo ke snížení cen energií pro občany. 60 % spotřebitelů konstatovalo, že jim dodavatelé zvýšili ceny a pouze 3–4 % spotřebitelů zaznamenalo pokles cen. 7 % spotřebitelů změnilo dodavatele plynu a 8 % dodavatele energie. Energie je oblastí, za niž spotřebitelé utratí nejvíce (5,7 % jejich rozpočtu), a to zejména za elektřinu (2,1 %). (2. srovnávací přehled situace na spotřebitelských trzích 2009). Tyto hodnoty v posledních letech vzrostly.

| 6.2 | Rozhodnutí Evropské rady ze dne 22. května 2013 jdou dobrým směrem, kterým je znovu zaměřit evropskou energetickou politiku na spotřebitele s cílem zajistit jim bezpečné a udržitelné dodávky za přijatelné a konkurenční ceny a výdaje, posílit úlohu a práva spotřebitelů a lépe ochraňovat zranitelné spotřebitele a bezodkladně provádět třetí energetický balíček. Komise má koncem roku 2013 předložit analýzu struktury cen energií a nákladů na energie, přičemž se zaměří na dopad na domácnosti. Nejdůležitější je nepřipustit žádný nárůst cen, jemuž lze zabránit prostřednictvím harmonizované evropské energetické politiky (viz stanovisko TEN/508 Ekonomické dopady elektrizačních soustav s vyšším podílem dodávek energie z nestálých obnovitelných zdrojů – CESE 2599/2012) (2). |
| --- | --- |

6.2

Rozhodnutí Evropské rady ze dne 22. května 2013 jdou dobrým směrem, kterým je znovu zaměřit evropskou energetickou politiku na spotřebitele s cílem zajistit jim bezpečné a udržitelné dodávky za přijatelné a konkurenční ceny a výdaje, posílit úlohu a práva spotřebitelů a lépe ochraňovat zranitelné spotřebitele a bezodkladně provádět třetí energetický balíček. Komise má koncem roku 2013 předložit analýzu struktury cen energií a nákladů na energie, přičemž se zaměří na dopad na domácnosti. Nejdůležitější je nepřipustit žádný nárůst cen, jemuž lze zabránit prostřednictvím harmonizované evropské energetické politiky (viz stanovisko TEN/508 Ekonomické dopady elektrizačních soustav s vyšším podílem dodávek energie z nestálých obnovitelných zdrojů – CESE 2599/2012) (2).

| 6.3 | EHSV doporučuje, aby se před přijetím hlavních opatření energetické politiky EU a členských států provedla analýza rozložení jejich ekonomického dopadu na různé kategorie spotřebitelů (např. podle příjmů, složení domácnosti nebo způsobu vytápění). Jejím smyslem by bylo určit kategorie spotřebitelů, jejichž faktury za energie by se oproti průměru obyvatelstva zvýšily neúměrně, a případně navrhnout kompenzační opatření (úprava předpisů, zlepšení energetické účinnosti obydlí atp.) pro nejzranitelnější spotřebitele. |
| --- | --- |

6.3

EHSV doporučuje, aby se před přijetím hlavních opatření energetické politiky EU a členských států provedla analýza rozložení jejich ekonomického dopadu na různé kategorie spotřebitelů (např. podle příjmů, složení domácnosti nebo způsobu vytápění). Jejím smyslem by bylo určit kategorie spotřebitelů, jejichž faktury za energie by se oproti průměru obyvatelstva zvýšily neúměrně, a případně navrhnout kompenzační opatření (úprava předpisů, zlepšení energetické účinnosti obydlí atp.) pro nejzranitelnější spotřebitele.

| 6.4 | EHSV znovu zdůrazňuje, že je nutné kompletně provést výše uvedené směrnice a zaručit univerzální službu, respekt závazků veřejné služby, ochranu zranitelných osob a přiměřené, srovnatelné a transparentní ceny. EHSV si přeje, aby Evropská komise do své budoucí zprávy na konci roku 2013 zahrnula informaci o stavu a analýzu energetické chudoby v Unii, aby navrhla evropskou strategii boje proti energetické chudobě a solidarity v této oblasti, jakož i finanční prostředky nutné pro provádění strategie. |
| --- | --- |

6.4

EHSV znovu zdůrazňuje, že je nutné kompletně provést výše uvedené směrnice a zaručit univerzální službu, respekt závazků veřejné služby, ochranu zranitelných osob a přiměřené, srovnatelné a transparentní ceny. EHSV si přeje, aby Evropská komise do své budoucí zprávy na konci roku 2013 zahrnula informaci o stavu a analýzu energetické chudoby v Unii, aby navrhla evropskou strategii boje proti energetické chudobě a solidarity v této oblasti, jakož i finanční prostředky nutné pro provádění strategie.

| 6.5 | EHSV si přeje, aby Evropská komise učinila z této tematiky průřezovou prioritu napříč všemi evropskými politikami a aby ji výrazněji zahrnula do svých budoucích iniciativ (např. hlavních směrů týkajících se vnitřního trhu, provádění směrnice o energetické účinnosti 2012 a iniciativy v oblasti práv spotřebitelů). |
| --- | --- |

6.5

EHSV si přeje, aby Evropská komise učinila z této tematiky průřezovou prioritu napříč všemi evropskými politikami a aby ji výrazněji zahrnula do svých budoucích iniciativ (např. hlavních směrů týkajících se vnitřního trhu, provádění směrnice o energetické účinnosti 2012 a iniciativy v oblasti práv spotřebitelů).

| 6.6 | EHSV doporučuje, aby politika energetické solidarity a boje proti energetické chudobě byla součástí politiky energetického přechodu EU směrem ke společnosti nízkouhlíkové energie. EHSV doporučuje, aby Komise zajistila, že členské státy budou dodržovat evropské právní předpisy, a přispívat tak ke snížení energetické chudoby. EHSV si přeje, aby Smlouva obsahovala právo na všeobecný přístup k energii (s níž má být zacházeno jako se základním veřejným statkem) a aby součástí cílů evropských politik, zejména energetické politiky, byl boj proti energetické chudobě a solidarita v této oblasti. EHSV doporučuje, aby činnost v rámci evropského semestru zahrnovala boj proti energetické chudobě a solidaritu v této oblasti a aby tato tematika byla zohledněna v národních programech reforem členských států. |
| --- | --- |

6.6

EHSV doporučuje, aby politika energetické solidarity a boje proti energetické chudobě byla součástí politiky energetického přechodu EU směrem ke společnosti nízkouhlíkové energie. EHSV doporučuje, aby Komise zajistila, že členské státy budou dodržovat evropské právní předpisy, a přispívat tak ke snížení energetické chudoby. EHSV si přeje, aby Smlouva obsahovala právo na všeobecný přístup k energii (s níž má být zacházeno jako se základním veřejným statkem) a aby součástí cílů evropských politik, zejména energetické politiky, byl boj proti energetické chudobě a solidarita v této oblasti. EHSV doporučuje, aby činnost v rámci evropského semestru zahrnovala boj proti energetické chudobě a solidaritu v této oblasti a aby tato tematika byla zohledněna v národních programech reforem členských států.

| 6.7 | EHSV považuje za nutné podpořit na evropské úrovni jakýkoliv mechanizmus, který umožní zranitelným spotřebitelům ovlivňovat své náklady na energii tím, že budou snižovat a zefektivňovat svoji spotřebu (na úrovni stálých energetických služeb). Zlepší se tak kvalita jejich života a podpoří se decentralizovaná výroba obnovitelné energie tam, kde je z ekonomického a technického hlediska logická. Informace, školení a vzdělávání mohou zvýšit povědomí domácností a podpořit vhodné chování (vypínání přístrojů na úsporný režim, volba energeticky účinných přístrojů, jejich vhodná obnova atd.). EHSV si přeje, aby Unie za tímto účelem podpořila (zejména prostřednictvím vytvoření evropského fondu energetické solidarity) jakýkoliv nadnárodní projekt, podnítila jakoukoli výměnu zkušeností v rámci občanské společnosti, provádění nadnárodních sítí a zobecnila přípravu a šíření informací a školení v této oblasti a osvědčených postupů získaných z nadnárodních projektů financovaných EU. |
| --- | --- |

6.7

EHSV považuje za nutné podpořit na evropské úrovni jakýkoliv mechanizmus, který umožní zranitelným spotřebitelům ovlivňovat své náklady na energii tím, že budou snižovat a zefektivňovat svoji spotřebu (na úrovni stálých energetických služeb). Zlepší se tak kvalita jejich života a podpoří se decentralizovaná výroba obnovitelné energie tam, kde je z ekonomického a technického hlediska logická. Informace, školení a vzdělávání mohou zvýšit povědomí domácností a podpořit vhodné chování (vypínání přístrojů na úsporný režim, volba energeticky účinných přístrojů, jejich vhodná obnova atd.). EHSV si přeje, aby Unie za tímto účelem podpořila (zejména prostřednictvím vytvoření evropského fondu energetické solidarity) jakýkoliv nadnárodní projekt, podnítila jakoukoli výměnu zkušeností v rámci občanské společnosti, provádění nadnárodních sítí a zobecnila přípravu a šíření informací a školení v této oblasti a osvědčených postupů získaných z nadnárodních projektů financovaných EU.

| 6.8 | EHSV se zasazuje za to, aby evropské výzkumné programy podporovaly inovativní nástroje zaměřené na optimální využití všemi spotřebiteli, zejména těmi nejzranitelnějšími. EHSV doporučuje rovněž, aby inteligentní měřicí přístroje např. dodávaly v reálném čase čitelnou a transparentní informaci o spotřebě energie bez dodatečných nákladů a mohly tak být plně účinné a užitečné pro spotřebitele. Staly by se tak vhodným nástrojem prevence a pomáhaly spotřebitelům lépe vnímat výši jejich spotřeby a příslušně jednat, a aktivně tak spotřebu energie ovlivňovat. |
| --- | --- |

6.8

EHSV se zasazuje za to, aby evropské výzkumné programy podporovaly inovativní nástroje zaměřené na optimální využití všemi spotřebiteli, zejména těmi nejzranitelnějšími. EHSV doporučuje rovněž, aby inteligentní měřicí přístroje např. dodávaly v reálném čase čitelnou a transparentní informaci o spotřebě energie bez dodatečných nákladů a mohly tak být plně účinné a užitečné pro spotřebitele. Staly by se tak vhodným nástrojem prevence a pomáhaly spotřebitelům lépe vnímat výši jejich spotřeby a příslušně jednat, a aktivně tak spotřebu energie ovlivňovat.

| 6.9 | EHSV doporučuje zřídit jednotná kontaktní místa věnovaná energetické solidaritě za účelem vývoje součinnosti a shody mezi všemi zúčastněnými stranami, včetně výrobců energie, s cílem zajistit lepší koordinaci, a tím i lepší prevenci a řešení problémů a lepší poradenství, orientaci a podporu pro veřejnost, zejména pro její zranitelnou část. Výbor rovněž doporučuje školit zainteresované subjekty na tomto kontaktním místě (a rovněž v rámci správních a bankovních služeb, služeb průmyslových aktérů atd.) s cílem zvýšit jejich povědomí o problematice zranitelných občanů, lépe řešit jejich záležitosti a pomoci jim včas rozeznávat rizikové situace. Tato kontaktní místa by měla globální a jednotný přístup pro prevenci a řešení nabízená sdruženími, místními orgány, podniky atd. Umožnila by všem občanům stát se aktivními spotřebiteli energie, aniž by vznikala závislost či sociální stigmata. |
| --- | --- |

6.9

EHSV doporučuje zřídit jednotná kontaktní místa věnovaná energetické solidaritě za účelem vývoje součinnosti a shody mezi všemi zúčastněnými stranami, včetně výrobců energie, s cílem zajistit lepší koordinaci, a tím i lepší prevenci a řešení problémů a lepší poradenství, orientaci a podporu pro veřejnost, zejména pro její zranitelnou část. Výbor rovněž doporučuje školit zainteresované subjekty na tomto kontaktním místě (a rovněž v rámci správních a bankovních služeb, služeb průmyslových aktérů atd.) s cílem zvýšit jejich povědomí o problematice zranitelných občanů, lépe řešit jejich záležitosti a pomoci jim včas rozeznávat rizikové situace. Tato kontaktní místa by měla globální a jednotný přístup pro prevenci a řešení nabízená sdruženími, místními orgány, podniky atd. Umožnila by všem občanům stát se aktivními spotřebiteli energie, aniž by vznikala závislost či sociální stigmata.

| 6.10 | EHSV doporučuje posílit a zobecnit opatření (zejména ta, jež se striktně týkají dodavatelů energie) zaručující dodávky energie zranitelným domácnostem během kritických sezónních období (ochrana v zimních obdobích), nepřerušení dodávek energie dodavateli v případě obtížné platební situace, prevenci nezaplacení atd. EHSV rovněž doporučuje posílit zapojení energetických provozovatelů a jiných aktérů do strategických plánů boje proti energetické chudobě (a to jak do prevence, tak do řešení problémů) a rozvoje solidarity, které bude přesahovat pouhý kodex řádné praxe. |
| --- | --- |

6.10

EHSV doporučuje posílit a zobecnit opatření (zejména ta, jež se striktně týkají dodavatelů energie) zaručující dodávky energie zranitelným domácnostem během kritických sezónních období (ochrana v zimních obdobích), nepřerušení dodávek energie dodavateli v případě obtížné platební situace, prevenci nezaplacení atd. EHSV rovněž doporučuje posílit zapojení energetických provozovatelů a jiných aktérů do strategických plánů boje proti energetické chudobě (a to jak do prevence, tak do řešení problémů) a rozvoje solidarity, které bude přesahovat pouhý kodex řádné praxe.

| 6.11 | EHSV doporučuje posílit právní předpisy týkající se postupů dodavatelů energie tak, aby spotřebitelé s nízkými příjmy nebyli vystaveni dvojímu zatížení (daň z chudoby), tedy placení jednotných vyšších cen za stejné služby. Například by bylo možné stanovit systémy předplatného, jež by zamezily postihům nejzranitelnějších uživatelů. |
| --- | --- |

6.11

EHSV doporučuje posílit právní předpisy týkající se postupů dodavatelů energie tak, aby spotřebitelé s nízkými příjmy nebyli vystaveni dvojímu zatížení (daň z chudoby), tedy placení jednotných vyšších cen za stejné služby. Například by bylo možné stanovit systémy předplatného, jež by zamezily postihům nejzranitelnějších uživatelů.

| 6.12 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby uspořádala Evropský rok energetické solidarity, jenž by umožnil uskutečnit evropskou informační kampaň (na vnitrostátní a místní úrovni) a příslušné projekty zaměřené na zvýšení povědomí všech zúčastněných stran o významu vymýcení energetické chudoby, podpory občanů v aktivním ovlivňování jejich spotřeby energie a o významu podpory energetické solidarity. |
| --- | --- |

6.12

EHSV žádá Evropskou komisi, aby uspořádala Evropský rok energetické solidarity, jenž by umožnil uskutečnit evropskou informační kampaň (na vnitrostátní a místní úrovni) a příslušné projekty zaměřené na zvýšení povědomí všech zúčastněných stran o významu vymýcení energetické chudoby, podpory občanů v aktivním ovlivňování jejich spotřeby energie a o významu podpory energetické solidarity.

7.   Evropský fond energetické solidarity

| 7.1 | EHSV navrhuje Evropské komisi, aby prostudovala zřízení evropského fondu energetické solidarity na podporu opatření navržených EHSV, a to zejména opatření týkajících se informování a vzdělávání občanů, provádění místních projektů v evropském měřítku, podpory výměn a předávání osvědčených postupů vyvinutých v rámci nadnárodních projektů financovaných EU či vyvinutých na místní a vnitrostátní úrovni a jejich zobecnění na evropské úrovni. Dále by se měl zabývat opatřeními zavedenými členskými státy či místními orgány pro finanční pomoc při platbách faktur (sociální tarify, energetické šeky atp.), ochranou v zimním období, zřízením jednotných kontaktních míst, odborným vzděláváním poradců pro energetickou účinnost (např. evropský projekt Achieve), obnovou městských čtvrtí, rozvojem dalších prostředků pro podporu a technickou asistenci při zvyšování energetické účinnosti (např. evropský projekt CEB-ELENA European Local Energy Assistance Facility) či při malovýrobě obnovitelné energie a finančními balíčky uzpůsobenými potřebám zranitelných domácností (např. evropský projekt FinSH - Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing). |
| --- | --- |

7.1

EHSV navrhuje Evropské komisi, aby prostudovala zřízení evropského fondu energetické solidarity na podporu opatření navržených EHSV, a to zejména opatření týkajících se informování a vzdělávání občanů, provádění místních projektů v evropském měřítku, podpory výměn a předávání osvědčených postupů vyvinutých v rámci nadnárodních projektů financovaných EU či vyvinutých na místní a vnitrostátní úrovni a jejich zobecnění na evropské úrovni. Dále by se měl zabývat opatřeními zavedenými členskými státy či místními orgány pro finanční pomoc při platbách faktur (sociální tarify, energetické šeky atp.), ochranou v zimním období, zřízením jednotných kontaktních míst, odborným vzděláváním poradců pro energetickou účinnost (např. evropský projekt Achieve), obnovou městských čtvrtí, rozvojem dalších prostředků pro podporu a technickou asistenci při zvyšování energetické účinnosti (např. evropský projekt CEB-ELENA European Local Energy Assistance Facility) či při malovýrobě obnovitelné energie a finančními balíčky uzpůsobenými potřebám zranitelných domácností (např. evropský projekt FinSH - Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing).

8.   Zaměřit opatření pro energetickou účinnost budov na řešení energetické chudoby

| 8.1 | EHSV připomíná, že Unie stanovila v roce 2007 cíle 3 × 20 % pro rok 2020, včetně snížení spotřeby energie o 20 %. Směrnice o energetické účinnosti z října 2012 obsahuje dlouhodobou strategii (2050) zaměřenou na mobilizaci investic do rekonstrukcí veřejného a soukromého bydlení a obytných a obchodních budov. Členské státy mají 30. dubna 2014 předložit národní akční plány pro provádění této strategie. EHSV připomíná význam provádění opatření energetické účinnosti pro snížení emisí oxidu uhličitého, pro tvorbu pracovních míst a rovněž pro účinné řešení energetické chudoby. |
| --- | --- |

8.1

EHSV připomíná, že Unie stanovila v roce 2007 cíle 3 × 20 % pro rok 2020, včetně snížení spotřeby energie o 20 %. Směrnice o energetické účinnosti z října 2012 obsahuje dlouhodobou strategii (2050) zaměřenou na mobilizaci investic do rekonstrukcí veřejného a soukromého bydlení a obytných a obchodních budov. Členské státy mají 30. dubna 2014 předložit národní akční plány pro provádění této strategie. EHSV připomíná význam provádění opatření energetické účinnosti pro snížení emisí oxidu uhličitého, pro tvorbu pracovních míst a rovněž pro účinné řešení energetické chudoby.

| 8.2 | Jedním z hlavních důvodů energetické chudoby je špatně izolované bydlení pronajímané často zranitelným domácnostem za nadměrně vysoké ceny. Řádně izolované bydlení snižuje v kombinaci s vhodným přístupem ke spotřebě energie její spotřebu a tedy i fakturu. Domácnosti s nízkými příjmy, ať už nájemci či vlastníci, nemají prostředky na zateplování bytů nebo na výměnu topení, protože nemají úspory nebo by jen obtížně získali bankovní úvěr. |
| --- | --- |

8.2

Jedním z hlavních důvodů energetické chudoby je špatně izolované bydlení pronajímané často zranitelným domácnostem za nadměrně vysoké ceny. Řádně izolované bydlení snižuje v kombinaci s vhodným přístupem ke spotřebě energie její spotřebu a tedy i fakturu. Domácnosti s nízkými příjmy, ať už nájemci či vlastníci, nemají prostředky na zateplování bytů nebo na výměnu topení, protože nemají úspory nebo by jen obtížně získali bankovní úvěr.

| 8.3 | EHSV navrhuje zavedení mechanizmu, který by umožňoval jednak silně motivovat vlastníky pronajímaných bytů a domů k provedení zateplení (např. prostřednictvím výše nájmu, jež by byla podmíněna mírou izolace) a současně jim být při tom nápomocen, a jednak postupně stáhnout z trhu pronájmů bydlení, jež nesplňuje evropský standard tepelné izolace. EHSV doporučuje, aby členské státy mohly zahrnout energetickou účinnost do definic a kritérií, jež určují, zda je bydlení vhodné a důstojné pro podnájem či nikoliv. |
| --- | --- |

8.3

EHSV navrhuje zavedení mechanizmu, který by umožňoval jednak silně motivovat vlastníky pronajímaných bytů a domů k provedení zateplení (např. prostřednictvím výše nájmu, jež by byla podmíněna mírou izolace) a současně jim být při tom nápomocen, a jednak postupně stáhnout z trhu pronájmů bydlení, jež nesplňuje evropský standard tepelné izolace. EHSV doporučuje, aby členské státy mohly zahrnout energetickou účinnost do definic a kritérií, jež určují, zda je bydlení vhodné a důstojné pro podnájem či nikoliv.

| 8.4 | EHSV si přeje, aby Evropská komise zvážila inovační metody a nástroje financování na podporu úsilí členských států o energetickou účinnost zaměřeného na nejchudší domácnosti a zohlednila jejich finanční omezení. |
| --- | --- |

8.4

EHSV si přeje, aby Evropská komise zvážila inovační metody a nástroje financování na podporu úsilí členských států o energetickou účinnost zaměřeného na nejchudší domácnosti a zohlednila jejich finanční omezení.

| 8.5 | Lepší izolace bydlení zranitelných domácností se musí stát prioritou všech evropských opatření a programů. Komise musí zajistit, aby národní plány energetické účinnosti dávaly prioritu investicím do bydlení nejzranitelnějších domácností. |
| --- | --- |

8.5

Lepší izolace bydlení zranitelných domácností se musí stát prioritou všech evropských opatření a programů. Komise musí zajistit, aby národní plány energetické účinnosti dávaly prioritu investicím do bydlení nejzranitelnějších domácností.

| 8.6 | EHSV doporučuje, aby strukturální fondy v programovém období 2014–2020 více zohlednily boj proti energetické chudobě a energetickou solidaritu a obsahovaly podstatnější prostředky věnované energetické účinnosti a obnovitelným zdrojům energie, které budou úměrné problémům. |
| --- | --- |

8.6

EHSV doporučuje, aby strukturální fondy v programovém období 2014–2020 více zohlednily boj proti energetické chudobě a energetickou solidaritu a obsahovaly podstatnější prostředky věnované energetické účinnosti a obnovitelným zdrojům energie, které budou úměrné problémům.

| 8.7 | EHSV také doporučuje podporovat decentralizovanou výrobu obnovitelné energie, která může vyřešit přístup k energii, zejména pokud jde o nejzranitelnější spotřebitele. |
| --- | --- |

8.7

EHSV také doporučuje podporovat decentralizovanou výrobu obnovitelné energie, která může vyřešit přístup k energii, zejména pokud jde o nejzranitelnější spotřebitele.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 1–8.

1

(2)  Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 1–8.

2

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

492. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. září 2013

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/27

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy

COM(2013) 301 final – 2013/0156 (COD)

2013/C 341/06

Hlavní zpravodaj: pan PÁLENÍK

Dne 6. června 2013 se Rada a dne 10. června 2013 Evropský parlament, v souladu s články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy

COM(2013) 301 final – 2013/0156 (COD).

Dne 9. července 2013 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana PÁLENÍKA hlavním zpravodajem na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 19. září 2013), a přijal následující stanovisko 135 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV bere na vědomí návrh Komise na změnu a doplnění nařízení (ES) č. 1083/2006, jehož cílem je zvýšení plateb navýšením použitelné míry spolufinancování pro prioritní osu o 10 procentních bodů u zemí postižených krizí, které obdržely finanční pomoc z evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM) nebo z mechanismu platební bilance (BoP) na období, po které čerpají z těchto podpůrných programů, ovšem bez navýšení jejich celkových finančních prostředků přidělených v rámci unijní politiky soudržnosti na programové období 2007–2013 a při zachování účinnosti díky spolufinancování. |
| --- | --- |

1.1

EHSV bere na vědomí návrh Komise na změnu a doplnění nařízení (ES) č. 1083/2006, jehož cílem je zvýšení plateb navýšením použitelné míry spolufinancování pro prioritní osu o 10 procentních bodů u zemí postižených krizí, které obdržely finanční pomoc z evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM) nebo z mechanismu platební bilance (BoP) na období, po které čerpají z těchto podpůrných programů, ovšem bez navýšení jejich celkových finančních prostředků přidělených v rámci unijní politiky soudržnosti na programové období 2007–2013 a při zachování účinnosti díky spolufinancování.

| 1.2 | EHSV bere na vědomí návrh Komise na změnu a doplnění nařízení (ES) č. 1083/2006, jehož cílem je umožnit Rumunsku a Slovensku předkládat žádosti o proplacení výdajů do konce roku 2014 namísto do konce roku 2013 v případě závazků pro rok 2011 a až do uzavření programů namísto do konce roku 2014 v případě závazků pro rok 2012, aniž by se však zvýšily celkové prostředky, které jsou jim přidělovány v rámci politiky soudržnosti Unie na programové období 2007–2013. Tím se sníží riziko automatického zrušení závazků u závazků za roky 2011 a 2012. |
| --- | --- |

1.2

EHSV bere na vědomí návrh Komise na změnu a doplnění nařízení (ES) č. 1083/2006, jehož cílem je umožnit Rumunsku a Slovensku předkládat žádosti o proplacení výdajů do konce roku 2014 namísto do konce roku 2013 v případě závazků pro rok 2011 a až do uzavření programů namísto do konce roku 2014 v případě závazků pro rok 2012, aniž by se však zvýšily celkové prostředky, které jsou jim přidělovány v rámci politiky soudržnosti Unie na programové období 2007–2013. Tím se sníží riziko automatického zrušení závazků u závazků za roky 2011 a 2012.

| 1.3 | EHSV s tímto návrhem v souladu se svými předchozími stanovisky souhlasí pod podmínkou, že bude i nadále zachována konzistentnost a efektivita vynakládání rozpočtových výdajů. |
| --- | --- |

1.3

EHSV s tímto návrhem v souladu se svými předchozími stanovisky souhlasí pod podmínkou, že bude i nadále zachována konzistentnost a efektivita vynakládání rozpočtových výdajů.

2.   Odůvodnění

| 2.1 | V souladu s návrhem Komise by se v současné době od sedmi zemí spadajících pod EFSM nebo pod mechanismus platební bilance vyžadovaly nižší příspěvky na projekty spolufinancované v rámci politiky soudržnosti EU. Členské státy by takto nemusely získat potřebné prostředky jen z vlastních zdrojů, což by v době, kdy je jejich státní rozpočet pod značným tlakem, představovalo velké přispění k úsilí o ozdravení problémových ekonomik. Spolufinancování zvyšuje účinnost přidělování podpory. Snížením spolufinancování vzniká riziko poklesu účinnosti pomoci, jež je třeba veškerými dostupnými prostředky minimalizovat. EHSV souhlasí s návrhem Komise, jenž je v souladu s předchozími stanovisky (1). |
| --- | --- |

2.1

V souladu s návrhem Komise by se v současné době od sedmi zemí spadajících pod EFSM nebo pod mechanismus platební bilance vyžadovaly nižší příspěvky na projekty spolufinancované v rámci politiky soudržnosti EU. Členské státy by takto nemusely získat potřebné prostředky jen z vlastních zdrojů, což by v době, kdy je jejich státní rozpočet pod značným tlakem, představovalo velké přispění k úsilí o ozdravení problémových ekonomik. Spolufinancování zvyšuje účinnost přidělování podpory. Snížením spolufinancování vzniká riziko poklesu účinnosti pomoci, jež je třeba veškerými dostupnými prostředky minimalizovat. EHSV souhlasí s návrhem Komise, jenž je v souladu s předchozími stanovisky (1).

| 2.2 | Tím, že se Slovensku a Rumunsku umožní předkládat žádosti o proplacení výdajů až do konce roku 2014, se těmto zemím poskytne větší prostor k lepší realizaci projektů spolufinancovaných v rámci politiky soudržnosti EU. Prodloužení lhůty pro automatické zrušení závazků je přiměřené i proto, že je zaměřeno na ty členské státy, u nichž by na základě dohody Evropské rady došlo k omezení finančních prostředků přidělených na období 2014–2020. K prodloužení lhůty pro zrušení závazků došlo z podnětu Evropské rady, jež ve svých závěrech ze dne 8. února 2013 vyzvala Komisi, aby v případě Rumunska a Slovenska hledala praktická řešení za účelem snížení rizika automatického zrušení závazků k prostředkům z přídělu pro jednotlivé země na období 2007 až 2013, včetně změny nařízení (ES) č. 1083/2006. |
| --- | --- |

2.2

Tím, že se Slovensku a Rumunsku umožní předkládat žádosti o proplacení výdajů až do konce roku 2014, se těmto zemím poskytne větší prostor k lepší realizaci projektů spolufinancovaných v rámci politiky soudržnosti EU. Prodloužení lhůty pro automatické zrušení závazků je přiměřené i proto, že je zaměřeno na ty členské státy, u nichž by na základě dohody Evropské rady došlo k omezení finančních prostředků přidělených na období 2014–2020. K prodloužení lhůty pro zrušení závazků došlo z podnětu Evropské rady, jež ve svých závěrech ze dne 8. února 2013 vyzvala Komisi, aby v případě Rumunska a Slovenska hledala praktická řešení za účelem snížení rizika automatického zrušení závazků k prostředkům z přídělu pro jednotlivé země na období 2007 až 2013, včetně změny nařízení (ES) č. 1083/2006.

| 2.3 | Výbor souhlasí s tím, že je zásadně důležité zvýšit prosperitu a konkurenceschopnost v členských státech, které byly krizí postiženy nejvíce, a proto podporuje výše uvedený návrh. |
| --- | --- |

2.3

Výbor souhlasí s tím, že je zásadně důležité zvýšit prosperitu a konkurenceschopnost v členských státech, které byly krizí postiženy nejvíce, a proto podporuje výše uvedený návrh.

| 2.4 | EHSV souhlasí s tím, že se celková výše finančních prostředků přidělených z fondů na dané období příslušným zemím a na dotčené programy nezmění. |
| --- | --- |

2.4

EHSV souhlasí s tím, že se celková výše finančních prostředků přidělených z fondů na dané období příslušným zemím a na dotčené programy nezmění.

V Bruselu dne 19. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 81, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 83, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 84.

1

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/29

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Kosmická průmyslová politika EU – Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví

COM(2013) 108 final

2013/C 341/07

Zpravodaj: pan VAN IERSEL

Dne 28. února 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Kosmická průmyslová politika EU – Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví.

COM(2013) 108 final

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. července 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. Září 2013 (jednání dne 18. Září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 151 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV nadšeně vítá průmyslovou politiku EU v kosmickém odvětví (1). Souhlasí rovněž s přiděleným rozpočtem dodatečných 11 miliard eur na projekty Galileo, Copernicus a V&V v programu Horizont 2020 na období 2014–2020 ke stávajícímu ročnímu rozpočtu 4 miliard eur Evropské kosmické agentury (ESA). Tato rozhodnutí jsou v souladu s dlouhodobými postoji EHSV (2). |
| --- | --- |

1.1

EHSV nadšeně vítá průmyslovou politiku EU v kosmickém odvětví (1). Souhlasí rovněž s přiděleným rozpočtem dodatečných 11 miliard eur na projekty Galileo, Copernicus a V&V v programu Horizont 2020 na období 2014–2020 ke stávajícímu ročnímu rozpočtu 4 miliard eur Evropské kosmické agentury (ESA). Tato rozhodnutí jsou v souladu s dlouhodobými postoji EHSV (2).

| 1.2 | Kosmická politika EU podpořená politickým závazkem celé Evropy by měla zajistit samostatný evropský přístup do vesmíru v celém rozsahu hodnotového řetězce, tedy od navrhování až po vyvíjení, uvádění v činnost a využívání. Dlouhodobé a vysoce rizikové činnosti vyžadují předvídatelnost, jistotu a trvalé závazky. |
| --- | --- |

1.2

Kosmická politika EU podpořená politickým závazkem celé Evropy by měla zajistit samostatný evropský přístup do vesmíru v celém rozsahu hodnotového řetězce, tedy od navrhování až po vyvíjení, uvádění v činnost a využívání. Dlouhodobé a vysoce rizikové činnosti vyžadují předvídatelnost, jistotu a trvalé závazky.

| 1.3 | EU potřebuje kritický objem. Jak z vnitřních, tak i z vnějších důvodů je k fungování vnitřního trhu pro oblast vesmíru zapotřebí dobře definovat pojem rovných evropských podmínek. |
| --- | --- |

1.3

EU potřebuje kritický objem. Jak z vnitřních, tak i z vnějších důvodů je k fungování vnitřního trhu pro oblast vesmíru zapotřebí dobře definovat pojem rovných evropských podmínek.

| 1.4 | Proaktivní průmyslová politika je potřebná jako reakce na rozsáhlé institucionální trhy po celém světě, jež mají stále větší strategický a technologický vliv. Konkurenceschopnost evropského průmyslu musí být posílena. Stále ještě podstatné vnitřní překážky je nutné postupně překonat. |
| --- | --- |

1.4

Proaktivní průmyslová politika je potřebná jako reakce na rozsáhlé institucionální trhy po celém světě, jež mají stále větší strategický a technologický vliv. Konkurenceschopnost evropského průmyslu musí být posílena. Stále ještě podstatné vnitřní překážky je nutné postupně překonat.

| 1.5 | Průmyslová politika EU by měla zastřešit jednotlivé strategie členských států a začlenit preference členských států do jednoho rámce. |
| --- | --- |

1.5

Průmyslová politika EU by měla zastřešit jednotlivé strategie členských států a začlenit preference členských států do jednoho rámce.

| 1.6 | Činnost všech stran se musí ubírat stejným směrem. ESA má speciální postavení. Její činnost je velmi úspěšná a všeobecně uznávaná. V nově nastavených podmínkách bude ESA vedle své tradiční úlohy zastávat funkci zprostředkovatele projektů v oblasti vesmíru podle pravidel EU. Budou zavedeny nové metody a vazby, které vyžadují dobře vyvinutou koordinaci a doladění mezi všemi zúčastněnými stranami, t.j. útvary Komise, ESA a členskými státy. |
| --- | --- |

1.6

Činnost všech stran se musí ubírat stejným směrem. ESA má speciální postavení. Její činnost je velmi úspěšná a všeobecně uznávaná. V nově nastavených podmínkách bude ESA vedle své tradiční úlohy zastávat funkci zprostředkovatele projektů v oblasti vesmíru podle pravidel EU. Budou zavedeny nové metody a vazby, které vyžadují dobře vyvinutou koordinaci a doladění mezi všemi zúčastněnými stranami, t.j. útvary Komise, ESA a členskými státy.

| 1.7 | Je třeba přijmout formální ustanovení pro konzultace průmyslu, zejména malých a středních podniků. Dostatečná část rozpočtu projektu Copernicus musí být vyčleněna na nové služby a aplikace. |
| --- | --- |

1.7

Je třeba přijmout formální ustanovení pro konzultace průmyslu, zejména malých a středních podniků. Dostatečná část rozpočtu projektu Copernicus musí být vyčleněna na nové služby a aplikace.

| 1.8 | Kosmické odvětví vyžaduje vysoce kvalifikovanou pracovní sílu získanou na základě vhodných smluv. Neustále je třeba věnovat pozornost vhodným dovednostem, které dokáže zajistit aktuální vzdělávání a odborná příprava, a také usnadňování mobility. |
| --- | --- |

1.8

Kosmické odvětví vyžaduje vysoce kvalifikovanou pracovní sílu získanou na základě vhodných smluv. Neustále je třeba věnovat pozornost vhodným dovednostem, které dokáže zajistit aktuální vzdělávání a odborná příprava, a také usnadňování mobility.

| 1.9 | Ve všech zemích jsou hybnou silou kosmické politiky zájmy v oblasti strategické bezpečnosti a obrany. Nová kosmická politika a opatření EU mají za základ článek 173 a především článek 189 SFEU. Musí být ukotveny v užší dohodě mezi členskými státy o bezpečnosti a obraně, a tedy v širší perspektivě zahraniční politiky EU. Na druhé straně mohou zkušenosti z kosmické politiky v některých přesně vymezených oblastech být příkladem pro evropskou obranu. Ty by měly být zohledněny v připravované rozpravě o evropské obraně. |
| --- | --- |

1.9

Ve všech zemích jsou hybnou silou kosmické politiky zájmy v oblasti strategické bezpečnosti a obrany. Nová kosmická politika a opatření EU mají za základ článek 173 a především článek 189 SFEU. Musí být ukotveny v užší dohodě mezi členskými státy o bezpečnosti a obraně, a tedy v širší perspektivě zahraniční politiky EU. Na druhé straně mohou zkušenosti z kosmické politiky v některých přesně vymezených oblastech být příkladem pro evropskou obranu. Ty by měly být zohledněny v připravované rozpravě o evropské obraně.

| 1.10 | Kosmická průmyslová politika EU totiž vskutku může podpořit konkurenceschopnou, stabilní, účinnou a vyváženou průmyslovou základnu v Evropě a podporovat vládní útvary stejně jako podniky a občany. Toto odvětví se doposud neupevnilo a krize přinesla nové nejistoty. Nyní nastal čas přistoupit k provádění. |
| --- | --- |

1.10

Kosmická průmyslová politika EU totiž vskutku může podpořit konkurenceschopnou, stabilní, účinnou a vyváženou průmyslovou základnu v Evropě a podporovat vládní útvary stejně jako podniky a občany. Toto odvětví se doposud neupevnilo a krize přinesla nové nejistoty. Nyní nastal čas přistoupit k provádění.

| 1.11 | Za těchto okolností EHSV plně podporuje pět cílů definovaných Komisí: soudržný a stabilní regulační rámec, silnou průmyslovou základnu zahrnující malé a střední podniky, konkurenceschopnost a nákladovou účinnost, trhy s kosmickými aplikacemi a službami a technologickou nezávislost a samostatný přístup do vesmíru (3). |
| --- | --- |

1.11

Za těchto okolností EHSV plně podporuje pět cílů definovaných Komisí: soudržný a stabilní regulační rámec, silnou průmyslovou základnu zahrnující malé a střední podniky, konkurenceschopnost a nákladovou účinnost, trhy s kosmickými aplikacemi a službami a technologickou nezávislost a samostatný přístup do vesmíru (3).

| 1.12 | Pozici Evropy ve světe je třeba konsolidovat a upevnit posílením výkonnosti a konkurenceschopnosti evropského průmyslu, držením kroku s ambicemi jiných vesmírných velmocí a špičkovou světovou technologií, podporou účelnosti výdajů v celých hodnotových řetězcích a rozvojem trhů s aplikacemi a službami odvozenými od kosmického průmyslu. |
| --- | --- |

1.12

Pozici Evropy ve světe je třeba konsolidovat a upevnit posílením výkonnosti a konkurenceschopnosti evropského průmyslu, držením kroku s ambicemi jiných vesmírných velmocí a špičkovou světovou technologií, podporou účelnosti výdajů v celých hodnotových řetězcích a rozvojem trhů s aplikacemi a službami odvozenými od kosmického průmyslu.

2.   Historické souvislosti, angažovanost EHSV

| 2.1 | Z bezpečnostních a obranných důvodů se kosmická politika vyvíjela mimo rámec Smlouvy EU. Členské státy měly své vlastní kosmické strategie. Společné evropské zájmy byly do jisté míry zohledňovány prostřednictvím V&V a průmyslových projektů ESA. |
| --- | --- |

2.1

Z bezpečnostních a obranných důvodů se kosmická politika vyvíjela mimo rámec Smlouvy EU. Členské státy měly své vlastní kosmické strategie. Společné evropské zájmy byly do jisté míry zohledňovány prostřednictvím V&V a průmyslových projektů ESA.

| 2.2 | V roce 2003 vstoupila rámcová dohody mezi ESA a EU do nové fáze. Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj byl využit ve výzkumných projektech a odvětvová průmyslová politika EU se dostala na dosah. Investice do předběžné a návazné činnosti se zintenzivnily, posílila se hospodářská soutěž a speciální soukromé podniky vyvinuly nové aplikace a služby. |
| --- | --- |

2.2

V roce 2003 vstoupila rámcová dohody mezi ESA a EU do nové fáze. Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj byl využit ve výzkumných projektech a odvětvová průmyslová politika EU se dostala na dosah. Investice do předběžné a návazné činnosti se zintenzivnily, posílila se hospodářská soutěž a speciální soukromé podniky vyvinuly nové aplikace a služby.

| 2.3 | EHSV jednoznačně podporuje strategii EU, jež kombinuje koncept ESA s užším zapojením evropských institucí a také s konkrétními návrhy a rozhodnutími směřujícími k tomuto cíli (4). |
| --- | --- |

2.3

EHSV jednoznačně podporuje strategii EU, jež kombinuje koncept ESA s užším zapojením evropských institucí a také s konkrétními návrhy a rozhodnutími směřujícími k tomuto cíli (4).

| 2.4 | V dalších stanoviskách EHSV zdůrazňoval význam kosmických politik pro veřejné služby, podniky a především občany. Podpořil vývoj v několika specifických oblastech, kupříkladu Evropský program pozorování Země (GMES), vesmírnou složku GMES a Kosmickou strategii sloužící občanům (5). |
| --- | --- |

2.4

V dalších stanoviskách EHSV zdůrazňoval význam kosmických politik pro veřejné služby, podniky a především občany. Podpořil vývoj v několika specifických oblastech, kupříkladu Evropský program pozorování Země (GMES), vesmírnou složku GMES a Kosmickou strategii sloužící občanům (5).

| 2.5 | V roce 2012 EHSV prosazoval požadavek, aby bylo financování GMES začleněno do víceletého finančního rámce (VFR) (6) na období 2014–2020. Dne 8. února 2013 Rada v souladu s tímto požadavkem rozhodla přidělit 3,78 milionu eur na GMES – od tohoto dne nazýván Copernicus, – 6,3 miliardy eur na Galileo a 1,7 miliardy eur na V&V v rámci programu Horizont 2020. Toto rozhodnutí musí ještě schválit Evropský parlament. |
| --- | --- |

2.5

V roce 2012 EHSV prosazoval požadavek, aby bylo financování GMES začleněno do víceletého finančního rámce (VFR) (6) na období 2014–2020. Dne 8. února 2013 Rada v souladu s tímto požadavkem rozhodla přidělit 3,78 milionu eur na GMES – od tohoto dne nazýván Copernicus, – 6,3 miliardy eur na Galileo a 1,7 miliardy eur na V&V v rámci programu Horizont 2020. Toto rozhodnutí musí ještě schválit Evropský parlament.

| 2.6 | Nedávné sdělení Komise o průmyslové politice v kosmickém odvětví je dalším potřebným krokem, neboť „Evropa ve vesmíru v současnosti zaostává za většinou, ne-li za všemi ostatními vesmírnými velmocemi“ (7). |
| --- | --- |

2.6

Nedávné sdělení Komise o průmyslové politice v kosmickém odvětví je dalším potřebným krokem, neboť „Evropa ve vesmíru v současnosti zaostává za většinou, ne-li za všemi ostatními vesmírnými velmocemi“ (7).

3.   Současný vývoj

| 3.1 | Okolnosti se změnily zásadním způsobem. Investice nových vesmírných velmocí se na celém světě rychle zvyšují. Nejsilnějším hráčem zůstává USA. Americký obrat v tomto odvětví je přibližně desetinásobně vyšší než v Evropě. Silnými konkurenty se stávají Čína a Indie. Rusko nedávno oznámilo podstatné navýšení svého rozpočtu na kosmické aktivity. |
| --- | --- |

3.1

Okolnosti se změnily zásadním způsobem. Investice nových vesmírných velmocí se na celém světě rychle zvyšují. Nejsilnějším hráčem zůstává USA. Americký obrat v tomto odvětví je přibližně desetinásobně vyšší než v Evropě. Silnými konkurenty se stávají Čína a Indie. Rusko nedávno oznámilo podstatné navýšení svého rozpočtu na kosmické aktivity.

| 3.2 | Na prvním místě jsou strategické zájmy autonomie a soběstačnosti. Veškeré trhy v Číně, Indii a Japonsku jsou vesměs trhy institucionální, v Rusku to platí pro většinu trhu. V USA je tento podíl více než 70 %. To je v jasném protikladu s Evropou, kde 50 % trhu závisí na soukromém sektoru. Je třeba uvést, že z hlediska objemu představuje 20 % podíl soukromého sektoru na trhu v USA víc, než 50 % podíl soukromého sektoru na trhu v Evropě. |
| --- | --- |

3.2

Na prvním místě jsou strategické zájmy autonomie a soběstačnosti. Veškeré trhy v Číně, Indii a Japonsku jsou vesměs trhy institucionální, v Rusku to platí pro většinu trhu. V USA je tento podíl více než 70 %. To je v jasném protikladu s Evropou, kde 50 % trhu závisí na soukromém sektoru. Je třeba uvést, že z hlediska objemu představuje 20 % podíl soukromého sektoru na trhu v USA víc, než 50 % podíl soukromého sektoru na trhu v Evropě.

| 3.3 | Celosvětový trh narůstá a s nástupem nových vesmírných mocností se vyostřuje konkurence. Těžce vydobytá pozice evropského průmyslu se tím dostává do ohrožení, neboť dochází ke vzniku překážek a současně noví hráči vedou agresivní vývozní politiku. Následkem snížení rozpočtu na obranu se americké kosmické odvětví rovněž začíná orientovat na celosvětový vývoz. |
| --- | --- |

3.3

Celosvětový trh narůstá a s nástupem nových vesmírných mocností se vyostřuje konkurence. Těžce vydobytá pozice evropského průmyslu se tím dostává do ohrožení, neboť dochází ke vzniku překážek a současně noví hráči vedou agresivní vývozní politiku. Následkem snížení rozpočtu na obranu se americké kosmické odvětví rovněž začíná orientovat na celosvětový vývoz.

| 3.4 | Za těchto okolností EHSV plně podporuje cíl zachování samostatného evropského přístupu do vesmíru prosazovaný v řadě závěrů Rady a sdělení Evropské komise. Více než kdy dřív Rada a Komise kladou oprávněný důraz na potřebu evropské nezávislosti ve strategických oblastech kosmického odvětví, podpoře a zachování samostatného evropského přístupu do vesmíru. |
| --- | --- |

3.4

Za těchto okolností EHSV plně podporuje cíl zachování samostatného evropského přístupu do vesmíru prosazovaný v řadě závěrů Rady a sdělení Evropské komise. Více než kdy dřív Rada a Komise kladou oprávněný důraz na potřebu evropské nezávislosti ve strategických oblastech kosmického odvětví, podpoře a zachování samostatného evropského přístupu do vesmíru.

| 3.5 | V současné době je Evropa stále ještě podstatně závislá na amerických technologiích. Snahy o snížení této závislosti a zajištění nepřerušovaného přísunu vědomostí a technologicky vyspělého materiálu vyžadují značné úsilí od vlád, ESA a EU. |
| --- | --- |

3.5

V současné době je Evropa stále ještě podstatně závislá na amerických technologiích. Snahy o snížení této závislosti a zajištění nepřerušovaného přísunu vědomostí a technologicky vyspělého materiálu vyžadují značné úsilí od vlád, ESA a EU.

| 3.6 | Dlouhodobé a vysoce rizikové činnosti vyžadují předvídatelnost, jistotu a trvalé závazky. Toto odvětví se teprve ubírá směrem k plné vyzrálosti a je dosud příliš zranitelné, zejména co se týče malých a středních podniků, jež mají zásadní význam pro rozvoj aplikací. Nynější krize nejistoty vyostřila. |
| --- | --- |

3.6

Dlouhodobé a vysoce rizikové činnosti vyžadují předvídatelnost, jistotu a trvalé závazky. Toto odvětví se teprve ubírá směrem k plné vyzrálosti a je dosud příliš zranitelné, zejména co se týče malých a středních podniků, jež mají zásadní význam pro rozvoj aplikací. Nynější krize nejistoty vyostřila.

4.   Průmyslová politika pro kosmické odvětví

| 4.1 | Za těchto nelehkých okolností Komise předložila návrh aktivní průmyslové politiky EU založené na článku 173 a 189 SFEU. |
| --- | --- |

4.1

Za těchto nelehkých okolností Komise předložila návrh aktivní průmyslové politiky EU založené na článku 173 a 189 SFEU.

| 4.2 | Je to vůbec poprvé, kdy Komise provedla důkladnou analýzu této problematiky v návaznosti na konzultace širokého okruhu veřejných a soukromých subjektů. Tato analýza byla v rozsáhlé míře přijata a je základním nosným pilířem pro přechod z přibližného stávajícího rozpočtu ESA ve výši 4 miliardy eur k dodatečným 11 miliardám eur rozpočtu na kosmické aktivity na období 2014–2020. Vzhledem k agresivní politice jiných vesmírných mocností se jedná o rozhodující posun vpřed. |
| --- | --- |

4.2

Je to vůbec poprvé, kdy Komise provedla důkladnou analýzu této problematiky v návaznosti na konzultace širokého okruhu veřejných a soukromých subjektů. Tato analýza byla v rozsáhlé míře přijata a je základním nosným pilířem pro přechod z přibližného stávajícího rozpočtu ESA ve výši 4 miliardy eur k dodatečným 11 miliardám eur rozpočtu na kosmické aktivity na období 2014–2020. Vzhledem k agresivní politice jiných vesmírných mocností se jedná o rozhodující posun vpřed.

| 4.3 | Toto dodatečné financování je rovněž dobrým výchozím bodem v odvětví, které v nadcházejícím desetiletí bude mít značnou růstovou tendenci ze dvou důvodů:






  — | jedná se o strategický sektor; |
| --- | --- | --- |

4.3

Toto dodatečné financování je rovněž dobrým výchozím bodem v odvětví, které v nadcházejícím desetiletí bude mít značnou růstovou tendenci ze dvou důvodů:

—

jedná se o strategický sektor;

| — | podpůrné technologie, jež jsou využívány v mnoha jiných hospodářských činnostech, vytvářejí pozitivní součinnost s odvětvími, jež přímo těží z vesmírných technologií a služeb. |
| --- | --- |

—

podpůrné technologie, jež jsou využívány v mnoha jiných hospodářských činnostech, vytvářejí pozitivní součinnost s odvětvími, jež přímo těží z vesmírných technologií a služeb.

| 4.4 | Rostoucí počet činností má z vesmírných služeb užitek: bezpečnost, zemědělství, doprava, regionální rozvoj, pozorování oceánů, meteorologie, telekomunikace, vysílání, úsilí o překlenutí digitální propasti. |
| --- | --- |

4.4

Rostoucí počet činností má z vesmírných služeb užitek: bezpečnost, zemědělství, doprava, regionální rozvoj, pozorování oceánů, meteorologie, telekomunikace, vysílání, úsilí o překlenutí digitální propasti.

| 4.5 | Kromě toho kosmický průmysl přispěje k řešení řady globálních otázek, jako je změna klimatu, zabezpečení potravin, rybolov, odlesňování, monitorování přírodních zdrojů a katastrof. Evropa by měla mít svůj vlastní globální systém, aby mohla plně hrát svou roli v souladu se svou ekonomickou pozicí ve světě. Je zapotřebí zlepšit informovanost veřejnosti. |
| --- | --- |

4.5

Kromě toho kosmický průmysl přispěje k řešení řady globálních otázek, jako je změna klimatu, zabezpečení potravin, rybolov, odlesňování, monitorování přírodních zdrojů a katastrof. Evropa by měla mít svůj vlastní globální systém, aby mohla plně hrát svou roli v souladu se svou ekonomickou pozicí ve světě. Je zapotřebí zlepšit informovanost veřejnosti.

| 4.6 | EHSV plně podporuje rozhodnutí, aby EU vytvořením správných podmínek využila příležitosti proaktivní průmyslové politiky. Považuje tento přístup za konkretizaci širší koncepce průmyslové politiky EU, která byla popsána ve sděleních Evropské komise k průmyslové politice z let 2010 a 2012. |
| --- | --- |

4.6

EHSV plně podporuje rozhodnutí, aby EU vytvořením správných podmínek využila příležitosti proaktivní průmyslové politiky. Považuje tento přístup za konkretizaci širší koncepce průmyslové politiky EU, která byla popsána ve sděleních Evropské komise k průmyslové politice z let 2010 a 2012.

| 4.7 | Tím by se měl zajistit samostatný evropský přístup do vesmíru (a související technologie) v koncepci a rozvoji kosmických systémů a také v programech v oblasti nosných raket a jejich využívání. Soběstačnost a nezávislé ověřování údajů jsou nepostradatelné, zajisté co se týče Číny, ale i v případě spřátelených národů jako USA, jimž je Evropa nutně konkurentem. |
| --- | --- |

4.7

Tím by se měl zajistit samostatný evropský přístup do vesmíru (a související technologie) v koncepci a rozvoji kosmických systémů a také v programech v oblasti nosných raket a jejich využívání. Soběstačnost a nezávislé ověřování údajů jsou nepostradatelné, zajisté co se týče Číny, ale i v případě spřátelených národů jako USA, jimž je Evropa nutně konkurentem.

| 4.8 | Hlavní část průmyslových politik, jež jsou řízeny národními strategiemi, zůstává nadále v členských státech. Tyto strategie jsou součástí širší oblasti politiky bezpečnosti a obrany, což rovněž vysvětluje těsné sepětí mezi vládami, národním výzkumem a průmyslem. To vede ke vzniku vnitřních překážek, a tedy k fragmentaci a nespojitosti a rovněž upozadění Evropy. |
| --- | --- |

4.8

Hlavní část průmyslových politik, jež jsou řízeny národními strategiemi, zůstává nadále v členských státech. Tyto strategie jsou součástí širší oblasti politiky bezpečnosti a obrany, což rovněž vysvětluje těsné sepětí mezi vládami, národním výzkumem a průmyslem. To vede ke vzniku vnitřních překážek, a tedy k fragmentaci a nespojitosti a rovněž upozadění Evropy.

| 4.9 | Proto je potřeba rovných podmínek pro všechny předpokladem jakékoli průmyslové politiky EU. Komise by měla vypracovat jasná kritéria a přesně definovat pojem „rovné podmínky pro všechny“. Přesně vymezený pojem je také nezbytný pro jakákoli reciproční opatření při vzájemném otevírání mezinárodních trhů se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

4.9

Proto je potřeba rovných podmínek pro všechny předpokladem jakékoli průmyslové politiky EU. Komise by měla vypracovat jasná kritéria a přesně definovat pojem „rovné podmínky pro všechny“. Přesně vymezený pojem je také nezbytný pro jakákoli reciproční opatření při vzájemném otevírání mezinárodních trhů se třetími zeměmi.

| 4.10 | EHSV zdůrazňuje, že konečným cílem musí být rovné podmínky pro všechny a transparentní mezinárodní soutěž v Unii. Významně napomohou držet krok s ostatním světem. |
| --- | --- |

4.10

EHSV zdůrazňuje, že konečným cílem musí být rovné podmínky pro všechny a transparentní mezinárodní soutěž v Unii. Významně napomohou držet krok s ostatním světem.

| 4.11 | V souvislosti s politikou Komise v oblasti V&V EHSV připomíná dva hlavní aspekty, jež je třeba zohlednit:






  — | program Horizont 2020 na podporu konkurenceschopnosti EU prostřednictvím efektivního zadávání veřejných zakázek v úzké spolupráci s ESA a s oddělenými programy v oblasti V&V jednotlivých členských států; |
| --- | --- | --- |

4.11

V souvislosti s politikou Komise v oblasti V&V EHSV připomíná dva hlavní aspekty, jež je třeba zohlednit:

—

program Horizont 2020 na podporu konkurenceschopnosti EU prostřednictvím efektivního zadávání veřejných zakázek v úzké spolupráci s ESA a s oddělenými programy v oblasti V&V jednotlivých členských států;

| — | záruka efektivního přechodu z V&V do provozní fáze programů EU. |
| --- | --- |

—

záruka efektivního přechodu z V&V do provozní fáze programů EU.

| 4.12 | Na tyto otázky je třeba pohlížet v souvislosti s redukovanými rozpočty na V&V v členských státech. Celkové výdaje zůstávají více mně konstantní díky kompenzačnímu účinku finanční účasti Komise. Jedinou výjimkou je Německo, které nedávno rozpočet na V&V zvýšilo o 10 %. |
| --- | --- |

4.12

Na tyto otázky je třeba pohlížet v souvislosti s redukovanými rozpočty na V&V v členských státech. Celkové výdaje zůstávají více mně konstantní díky kompenzačnímu účinku finanční účasti Komise. Jedinou výjimkou je Německo, které nedávno rozpočet na V&V zvýšilo o 10 %.

| 4.13 | EHSV opakovaně poukazoval na to, že úspěšná průmyslová politika má být průřezová: musí být zajištěna koordinace mezi jednotlivými generálními ředitelstvími Evropské komise za účelem splnění všech cílů vypracovaných GŘ pro podniky, kupříkladu s GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie, co se týče družicových komunikačních systémů, a s GŘ pro obchod v souvislosti s otevřením trhů a zárukou zabezpečení dodávek kritických komponent. |
| --- | --- |

4.13

EHSV opakovaně poukazoval na to, že úspěšná průmyslová politika má být průřezová: musí být zajištěna koordinace mezi jednotlivými generálními ředitelstvími Evropské komise za účelem splnění všech cílů vypracovaných GŘ pro podniky, kupříkladu s GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie, co se týče družicových komunikačních systémů, a s GŘ pro obchod v souvislosti s otevřením trhů a zárukou zabezpečení dodávek kritických komponent.

5.   ESA a EU

| 5.1 | Věda a technika jsou základem. EHSV znovu zdůrazňuje nesmírnou důležitost ESA pro kosmickou politiku EU. Vzhledem k tomu, jaké překážky je nutné překonávat v jakékoli mezivládní spolupráci, nikdo nepochybuje o dřívější a současné výkonnosti ESA. Od počátku velkou měrou přispívala k evropským aktivitám v oblasti vesmíru, jak je známe. ESA hrála nezastupitelnou roli ve V&V v oblasti vesmíru a do jisté míry také v průmyslových činnostech, v neposlední řadě kvůli kladnému poměru kvality a ceny výrobků. |
| --- | --- |

5.1

Věda a technika jsou základem. EHSV znovu zdůrazňuje nesmírnou důležitost ESA pro kosmickou politiku EU. Vzhledem k tomu, jaké překážky je nutné překonávat v jakékoli mezivládní spolupráci, nikdo nepochybuje o dřívější a současné výkonnosti ESA. Od počátku velkou měrou přispívala k evropským aktivitám v oblasti vesmíru, jak je známe. ESA hrála nezastupitelnou roli ve V&V v oblasti vesmíru a do jisté míry také v průmyslových činnostech, v neposlední řadě kvůli kladnému poměru kvality a ceny výrobků.

| 5.2 | ESA je dobře vyzbrojeným partnerem pro jednání s národními vládami a průmyslovými odvětvími. Proto jsou její výsledky vysoce kvalifikovanou součástí řetězce, jenž buduje a posiluje základnu evropského průmyslu. Uplatňovaný systém přiměřené návratnosti navíc vlády vybízel k tomu, aby věnovaly pozornost celkové výkonnosti V&V a návazným činnostem v jednotlivých zemích. |
| --- | --- |

5.2

ESA je dobře vyzbrojeným partnerem pro jednání s národními vládami a průmyslovými odvětvími. Proto jsou její výsledky vysoce kvalifikovanou součástí řetězce, jenž buduje a posiluje základnu evropského průmyslu. Uplatňovaný systém přiměřené návratnosti navíc vlády vybízel k tomu, aby věnovaly pozornost celkové výkonnosti V&V a návazným činnostem v jednotlivých zemích.

| 5.3 | Postupně však začalo být zřejmé, že chce-li Evropa být skutečně konkurenceschopným celosvětovým hráčem, musí být prozkoumány nové směry činnosti. Rámcová dohoda z roku 2003 mezi ESA a EU byla počátkem doplňování politik EU a finančních zdrojů a také posílení konkurence a konkurenceschopnosti. Úspěšné partnerství mezi ESA a EU se rozběhlo. Trvalý závazek ze strany ESA bude pevným stavebním kamenem jakékoli kosmické průmyslové politiky EU. |
| --- | --- |

5.3

Postupně však začalo být zřejmé, že chce-li Evropa být skutečně konkurenceschopným celosvětovým hráčem, musí být prozkoumány nové směry činnosti. Rámcová dohoda z roku 2003 mezi ESA a EU byla počátkem doplňování politik EU a finančních zdrojů a také posílení konkurence a konkurenceschopnosti. Úspěšné partnerství mezi ESA a EU se rozběhlo. Trvalý závazek ze strany ESA bude pevným stavebním kamenem jakékoli kosmické průmyslové politiky EU.

| 5.4 | Rychlý vývoj okolností však vyžaduje přesné posouzení procesů a postupů a optimální využívání finančních zdrojů v zájmu podpory další konkurenceschopnosti a odolnosti evropských podniků. |
| --- | --- |

5.4

Rychlý vývoj okolností však vyžaduje přesné posouzení procesů a postupů a optimální využívání finančních zdrojů v zájmu podpory další konkurenceschopnosti a odolnosti evropských podniků.

| 5.5 | Role ESA při vytváření pevného základu pro využívání vlastních kosmických systémů Evropy prostřednictvím cílených a integrovaných aplikací je uznávána, nicméně její potenciál v oblasti podpory poskytované politikám EU dosud nebyl plně využit. V tomto ohledu by užší spolupráce EU a ESA měla vytvořit silnou dynamiku. |
| --- | --- |

5.5

Role ESA při vytváření pevného základu pro využívání vlastních kosmických systémů Evropy prostřednictvím cílených a integrovaných aplikací je uznávána, nicméně její potenciál v oblasti podpory poskytované politikám EU dosud nebyl plně využit. V tomto ohledu by užší spolupráce EU a ESA měla vytvořit silnou dynamiku.

| 5.6 | K zachování cílené politiky úspěšného zavádění a udržitelného využívání operačních kosmických systémů jsou zapotřebí nové přístupy a mechanismy. Stejně tak je nutné dosáhnout efektivního sdílení zdrojů na evropské úrovni k podpoře tří cílů:






  — | zachování silné vědecké základny; |
| --- | --- | --- |

5.6

K zachování cílené politiky úspěšného zavádění a udržitelného využívání operačních kosmických systémů jsou zapotřebí nové přístupy a mechanismy. Stejně tak je nutné dosáhnout efektivního sdílení zdrojů na evropské úrovni k podpoře tří cílů:

—

zachování silné vědecké základny;

| — | nové pobídky pro aplikovanou technologii a trh; |
| --- | --- |

—

nové pobídky pro aplikovanou technologii a trh;

| — | pobídky k rozvoji nové řady aplikací a služeb (které podpoří další odvětví). |
| --- | --- |

—

pobídky k rozvoji nové řady aplikací a služeb (které podpoří další odvětví).

| 5.7 | Tato rozhodnutí jsou v souladu s požadavkem modernizace, kterou EHSV prosazoval ve stanovisku z roku 2008 (8). EHSV tehdy zdůrazňoval, že trh v oblasti kosmického průmyslu vyzrává a bude vyžadovat více flexibility, kterou – v čase neustále se zrychlujících technologických cyklů a přibývajících součinností a aplikací – pevně dané zvyklosti a vztahy plynoucí ze zásady přiměřené návratnosti uplatňované ESA (9) obvykle nepřinášejí. |
| --- | --- |

5.7

Tato rozhodnutí jsou v souladu s požadavkem modernizace, kterou EHSV prosazoval ve stanovisku z roku 2008 (8). EHSV tehdy zdůrazňoval, že trh v oblasti kosmického průmyslu vyzrává a bude vyžadovat více flexibility, kterou – v čase neustále se zrychlujících technologických cyklů a přibývajících součinností a aplikací – pevně dané zvyklosti a vztahy plynoucí ze zásady přiměřené návratnosti uplatňované ESA (9) obvykle nepřinášejí.

| 5.8 | Náhlým změnám je zapotřebí se vyhnout. EHSV proto prosazoval analýzu a dialog o tom, jak výkonná by Evropa měla být za deset let. Dialog by se měl týkat způsobu financování ESA, aktivního zapojení středně velkých podniků a udržení nejvyššího stupně hospodářské soutěže (10). |
| --- | --- |

5.8

Náhlým změnám je zapotřebí se vyhnout. EHSV proto prosazoval analýzu a dialog o tom, jak výkonná by Evropa měla být za deset let. Dialog by se měl týkat způsobu financování ESA, aktivního zapojení středně velkých podniků a udržení nejvyššího stupně hospodářské soutěže (10).

| 5.9 | EHSV považuje usnesení Rady z listopadu 2012 týkající se vztahu mezi EU a ESA (11) spolu s novým finančním rámcem přijatým dne 8. února za konkrétní uplatnění svých doporučení z roku 2008. EU vstupuje do nové fáze. |
| --- | --- |

5.9

EHSV považuje usnesení Rady z listopadu 2012 týkající se vztahu mezi EU a ESA (11) spolu s novým finančním rámcem přijatým dne 8. února za konkrétní uplatnění svých doporučení z roku 2008. EU vstupuje do nové fáze.

| 5.10 | Při provádění rozhodnutí bude ESA moci těžit ze svých dlouholetých zkušeností. Bude zodpovědná za výkonné řízení, které však bude provádět podle pravidel EU. V případě správného provádění bude dosaženo optimální vyváženosti mezi pravomocemi ESA a běžnými tržními mechanismy EU. |
| --- | --- |

5.10

Při provádění rozhodnutí bude ESA moci těžit ze svých dlouholetých zkušeností. Bude zodpovědná za výkonné řízení, které však bude provádět podle pravidel EU. V případě správného provádění bude dosaženo optimální vyváženosti mezi pravomocemi ESA a běžnými tržními mechanismy EU.

| 5.11 | Zatím nelze předvídat – což určitě platí pro první fázi – jak budou dohodnuté pracovní metody fungovat. I přes drobné změny v posledních dvou letech, kdy byly prosazovány tržní přístupy, se vytvořila nová vazba na vědu a výzkum v kosmické oblasti. Výbor proto vítá formulování realizovatelných rozlišovacích kritérií mezi zásadou přiměřené návratnosti, která je běžně uplatňována v ESA (tato zásada má za cíl vybudovat v Evropě rozsáhlý kosmický průmysl a využívat jej), a pravidly vnitřního trhu EU, jež jsou závazná pro Komisi, a to s cílem rozšířit úspěšnou spolupráci mezi Komisí a ESA a ještě více posílit evropský kosmický průmysl. |
| --- | --- |

5.11

Zatím nelze předvídat – což určitě platí pro první fázi – jak budou dohodnuté pracovní metody fungovat. I přes drobné změny v posledních dvou letech, kdy byly prosazovány tržní přístupy, se vytvořila nová vazba na vědu a výzkum v kosmické oblasti. Výbor proto vítá formulování realizovatelných rozlišovacích kritérií mezi zásadou přiměřené návratnosti, která je běžně uplatňována v ESA (tato zásada má za cíl vybudovat v Evropě rozsáhlý kosmický průmysl a využívat jej), a pravidly vnitřního trhu EU, jež jsou závazná pro Komisi, a to s cílem rozšířit úspěšnou spolupráci mezi Komisí a ESA a ještě více posílit evropský kosmický průmysl.

| 5.12 | Tímto aspektem se zabývá také doplňující stanovisko CCMI k tomuto tématu. Některé podstatné otázky, které v něm jsou uvedeny, byly mezitím uspokojivě zodpovězeny. |
| --- | --- |

5.12

Tímto aspektem se zabývá také doplňující stanovisko CCMI k tomuto tématu. Některé podstatné otázky, které v něm jsou uvedeny, byly mezitím uspokojivě zodpovězeny.

6.   Konkrétní otázky

| 6.1 | Při přípravě politiky pro oblast vesmíru by podle článku 189 měly být co nejvíce uplatňovány paralelní pravomoci Komise a členských států. Členské státy by se také měly chopit iniciativy a spolupracovat mezi sebou v konkrétních otázkách. Tyto postupy mohou být monitorovány Komisí. |
| --- | --- |

6.1

Při přípravě politiky pro oblast vesmíru by podle článku 189 měly být co nejvíce uplatňovány paralelní pravomoci Komise a členských států. Členské státy by se také měly chopit iniciativy a spolupracovat mezi sebou v konkrétních otázkách. Tyto postupy mohou být monitorovány Komisí.

| 6.2 | V dynamickém konkurenčním prostředí procházejícím změnami musí být definovány vhodné podmínky k podpoře pevné konkurenční základny pro průmysl EU. EHSV proto požaduje, aby byl průmysl napříště oficiálně zastoupen v poradních orgánech, zejména v oblastech, v nichž jsou aktivní menší podniky. Požadavky musí být definovány otevřeně a transparentně. |
| --- | --- |

6.2

V dynamickém konkurenčním prostředí procházejícím změnami musí být definovány vhodné podmínky k podpoře pevné konkurenční základny pro průmysl EU. EHSV proto požaduje, aby byl průmysl napříště oficiálně zastoupen v poradních orgánech, zejména v oblastech, v nichž jsou aktivní menší podniky. Požadavky musí být definovány otevřeně a transparentně.

| 6.3 | Projednány by měly být mimo jiné otázky nezávislé a otevřené politiky v oblasti údajů, kvality, norem a certifikace. Služby poskytují jak orgány veřejného sektoru, tak i soukromé subjekty, což činí účinné monitorování nutným. |
| --- | --- |

6.3

Projednány by měly být mimo jiné otázky nezávislé a otevřené politiky v oblasti údajů, kvality, norem a certifikace. Služby poskytují jak orgány veřejného sektoru, tak i soukromé subjekty, což činí účinné monitorování nutným.

| 6.4 | Uznávané mechanismy konzultací podpoří obrovský potenciál malých a středních podniků. Dostatečná část rozpočtu projektů Copernicus a Galileo musí být vyčleněna na rozvoj nových služeb a aplikací. |
| --- | --- |

6.4

Uznávané mechanismy konzultací podpoří obrovský potenciál malých a středních podniků. Dostatečná část rozpočtu projektů Copernicus a Galileo musí být vyčleněna na rozvoj nových služeb a aplikací.

| 6.5 | Vzhledem k technologické náročnosti je pracovní síla v kosmickém odvětví většinou vysoce kvalifikovaná. V celém světě zaměstnává toto odvětví 800 000 pracovníků, z čehož 25 % připadá na USA a 4 % (!) na Evropu. Ruku v ruce se snahou o zlepšení evropského potenciálu a vytvoření prospěšné součinnosti narůstá potřeba pracovníků s vysokoškolským vzděláním. V zájmu zvýšení přitažlivosti tohoto odvětví by se slušné pracovní smlouvy měly stát pravidlem. |
| --- | --- |

6.5

Vzhledem k technologické náročnosti je pracovní síla v kosmickém odvětví většinou vysoce kvalifikovaná. V celém světě zaměstnává toto odvětví 800 000 pracovníků, z čehož 25 % připadá na USA a 4 % (!) na Evropu. Ruku v ruce se snahou o zlepšení evropského potenciálu a vytvoření prospěšné součinnosti narůstá potřeba pracovníků s vysokoškolským vzděláním. V zájmu zvýšení přitažlivosti tohoto odvětví by se slušné pracovní smlouvy měly stát pravidlem.

| 6.6 | Vesmír podněcuje představivost mladých lidí. EHSV požaduje aktivní politiku trhu práce, jež bude založená na aktualizovaném vzdělávání a odborné přípravě, propagovaná ve vyšším technickém vzdělávání a bude mít pevnou vazbu na výzkum a inovace. To také podpoří žádoucí a vhodnou mobilitu. |
| --- | --- |

6.6

Vesmír podněcuje představivost mladých lidí. EHSV požaduje aktivní politiku trhu práce, jež bude založená na aktualizovaném vzdělávání a odborné přípravě, propagovaná ve vyšším technickém vzdělávání a bude mít pevnou vazbu na výzkum a inovace. To také podpoří žádoucí a vhodnou mobilitu.

| 6.7 | Vzhledem k naprosté převaze institucionálního trhu je průmyslová politika v kosmickém odvětví úzce spjata s politikou veřejných zakázek. Ta by měla splňovat přísné požadavky kvality a transparentnosti. EHSV zdůrazňuje, že průmysl by vřele uvítal přípravu specifické politiky veřejných zakázek v kosmickém odvětví s přímý zapojením EU, jakmile se Komise a členské státy dohodnou na vymezení oblasti jeho působnosti. |
| --- | --- |

6.7

Vzhledem k naprosté převaze institucionálního trhu je průmyslová politika v kosmickém odvětví úzce spjata s politikou veřejných zakázek. Ta by měla splňovat přísné požadavky kvality a transparentnosti. EHSV zdůrazňuje, že průmysl by vřele uvítal přípravu specifické politiky veřejných zakázek v kosmickém odvětví s přímý zapojením EU, jakmile se Komise a členské státy dohodnou na vymezení oblasti jeho působnosti.

| 6.8 | Díky této politice bude Komise moci začít plnit svou roli vlastníka evropských kosmických infrastruktur a zákazníka služeb odvozených od kosmického odvětví za účelem plnění řady veřejných politik. |
| --- | --- |

6.8

Díky této politice bude Komise moci začít plnit svou roli vlastníka evropských kosmických infrastruktur a zákazníka služeb odvozených od kosmického odvětví za účelem plnění řady veřejných politik.

| 6.9 | EHSV zdůrazňuje, že regiony a regionální angažovanost mají hrát zásadní roli při podpoře rozvoje činností kosmického průmyslu. Úloha regionů je podceňována. Musí být dostatečně informovány a vybaveny, aby mohly těžit z možného pozitivního dopadu účinného využívání služeb v oblasti vesmíru. |
| --- | --- |

6.9

EHSV zdůrazňuje, že regiony a regionální angažovanost mají hrát zásadní roli při podpoře rozvoje činností kosmického průmyslu. Úloha regionů je podceňována. Musí být dostatečně informovány a vybaveny, aby mohly těžit z možného pozitivního dopadu účinného využívání služeb v oblasti vesmíru.

| 6.10 | Chybí dostatečná kvantitativní tržní opatření, což má za následek nedostatek spolehlivých údajů o konečném dopadu výzkumu v kosmickém odvětví v návazných aplikacích. Analytické znalosti v základních a návazných aktivitách musí být prohloubeny. |
| --- | --- |

6.10

Chybí dostatečná kvantitativní tržní opatření, což má za následek nedostatek spolehlivých údajů o konečném dopadu výzkumu v kosmickém odvětví v návazných aplikacích. Analytické znalosti v základních a návazných aktivitách musí být prohloubeny.

| 6.11 | Euroconsult zveřejnil analýzu, která mimo jiné poukazuje na to, že investice USA do základních aktivit v oblasti vesmíru generují dvakrát tolik ziskových činností než v Evropě. Tato analýza byla zpochybněna, ale nikdy nebyla na základě analytických údajů vyvrácena (12). Z hlediska EU je zajímavý také další pozoruhodný model, tedy aktualizovaná analýza hospodářského dopadu na různé segmenty kosmického průmyslu Spojeného království (13). |
| --- | --- |

6.11

Euroconsult zveřejnil analýzu, která mimo jiné poukazuje na to, že investice USA do základních aktivit v oblasti vesmíru generují dvakrát tolik ziskových činností než v Evropě. Tato analýza byla zpochybněna, ale nikdy nebyla na základě analytických údajů vyvrácena (12). Z hlediska EU je zajímavý také další pozoruhodný model, tedy aktualizovaná analýza hospodářského dopadu na různé segmenty kosmického průmyslu Spojeného království (13).

| 6.12 | EHSV vybízí Komisi, ESA a členské státy, aby pokračovaly ve společném analyzování různých segmentů tohoto odvětví a uvedly je do souvislosti s celosvětovou perspektivou. Konsolidované údaje o (nových) pracovních místech, míře růstu a aplikacích posílí význam tohoto odvětví a podpoří zachování dlouhodobé veřejné podpory. |
| --- | --- |

6.12

EHSV vybízí Komisi, ESA a členské státy, aby pokračovaly ve společném analyzování různých segmentů tohoto odvětví a uvedly je do souvislosti s celosvětovou perspektivou. Konsolidované údaje o (nových) pracovních místech, míře růstu a aplikacích posílí význam tohoto odvětví a podpoří zachování dlouhodobé veřejné podpory.

7.   Bezpečnost a obrana

| 7.1 | EHSV se domnívá, že podobně jako politiky konkurentů Evropy by kosmická politika EU přinášela více výsledků, kdyby byla součástí rodícího se konsenzu mezi členskými státy ohledně strategických otázek v oblasti obrany a bezpečnosti, a tedy v širší perspektivě součástí zahraniční politiky EU. Tato vazba by podle potřeby měla být rovněž zohledněna v připravované rozpravě o evropské obraně. |
| --- | --- |

7.1

EHSV se domnívá, že podobně jako politiky konkurentů Evropy by kosmická politika EU přinášela více výsledků, kdyby byla součástí rodícího se konsenzu mezi členskými státy ohledně strategických otázek v oblasti obrany a bezpečnosti, a tedy v širší perspektivě součástí zahraniční politiky EU. Tato vazba by podle potřeby měla být rovněž zohledněna v připravované rozpravě o evropské obraně.

| 7.2 | Evropská spolupráce ve vesmíru je v mnohem pokročilejším stadiu než v jakémkoli jiném odvětví obrany. Kosmické činnosti související s obranou mohou být rovněž uvedeny do souvislosti s přípravou obranné politiky EU pilotní projekty nebo příklady pro společné projekty obrany. EHSV konstatuje, že takový návrh byl předložen už v roce 1987! K jeho realizaci však nikdy nedošlo. |
| --- | --- |

7.2

Evropská spolupráce ve vesmíru je v mnohem pokročilejším stadiu než v jakémkoli jiném odvětví obrany. Kosmické činnosti související s obranou mohou být rovněž uvedeny do souvislosti s přípravou obranné politiky EU pilotní projekty nebo příklady pro společné projekty obrany. EHSV konstatuje, že takový návrh byl předložen už v roce 1987! K jeho realizaci však nikdy nedošlo.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Kosmická průmyslová politika EU – Uvolnění potenciálu pro hospodářský růst v kosmickém odvětví, COM(2013) 108 final, únor 2013.

1

(2)  Viz zejména Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 24 ke sdělení Evropské komise Evropská vesmírná politika, COM(2007) 212 final.

2

(3)  Viz sdělení Evropské komise, s. 4.

3

(4)  Viz pozn. pod čarou 2.

4

(5)  Viz Úř. věst. C 339, 14.12.2010, s. 14; Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 153; Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 20.

5

(6)  Viz Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 72 o GMES a jeho operacích od roku 2014.

6

(7)  Viz písemné stanovisko ASD-Eurospace k průmyslové politice, únor 2013, s. 2.

7

(8)  Viz Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 24.

8

(9)  Tamtéž, bod 1.11.

9

(10)  Tamtéž, bod 1.13.

10

(11)  Usnesení o úloze ESA při podpoře konkurenceschopnosti a růstu v Evropě, 20. listopadu 2012.

11

(12)  Euroconsult v analýze z roku 2011 uvádí, že vazba mezi základními a návaznými aktivitami je EUR 1: EUR 16, zatímco v Evropě je tato vazba údajně „pouhých“ EUR 1: EUR 8.

12

(13)  Kosmický průmysl Spojeného království, „Update of the Size and Health of the UK Space Industry“, Oxford Economics, 2010.

13

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/35

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Stav Unie inovací v roce 2012 – Urychlit změnu

COM(2013) 149 final

2013/C 341/08

zpravodaj: pan STANTIČ

Dne 21. března 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Stav Unie inovací v roce 2012 – Urychlit změnu

COM(2013) 149 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. července 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 161hlasy pro, 1 hlas byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá rozhodnutí Komise zveřejnit již druhým rokem v řadě zprávu o stavu Unie inovací, v níž si všímá značného pokroku, jmenovitě toho, že se v rámci této stěžejní iniciativy momentálně daří realizovat 80 % závazků podle plánu. EHSV souhlasí, že k pokroku skutečně dochází, zejména u rámcové politiky, která se týká realizace konkrétních závazků. Očekává tedy, že do konce roku 2014 bude realizováno všech 34 závazků. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá rozhodnutí Komise zveřejnit již druhým rokem v řadě zprávu o stavu Unie inovací, v níž si všímá značného pokroku, jmenovitě toho, že se v rámci této stěžejní iniciativy momentálně daří realizovat 80 % závazků podle plánu. EHSV souhlasí, že k pokroku skutečně dochází, zejména u rámcové politiky, která se týká realizace konkrétních závazků. Očekává tedy, že do konce roku 2014 bude realizováno všech 34 závazků.

| 1.2 | I přes pokrok, jehož bylo dosaženo v roce 2012 v několika významných oblastech, jako je jednotný patent a nová pravidla pro fondy rizikového kapitálu, není žádný důvod k předčasnému uspokojení. Co do hospodářského růstu a vytváření pracovních míst zatím Unie inovací výsledky nepřináší. Nelze ani zaznamenat velký pokrok v globální konkurenceschopnosti Evropského výzkumného prostoru. |
| --- | --- |

1.2

I přes pokrok, jehož bylo dosaženo v roce 2012 v několika významných oblastech, jako je jednotný patent a nová pravidla pro fondy rizikového kapitálu, není žádný důvod k předčasnému uspokojení. Co do hospodářského růstu a vytváření pracovních míst zatím Unie inovací výsledky nepřináší. Nelze ani zaznamenat velký pokrok v globální konkurenceschopnosti Evropského výzkumného prostoru.

| 1.3 | S obzvláště vážnou obavou EHSV již druhým rokem zaznamenává trend ve snižování výdajů na VaV ve většině rozpočtů členských států. Stejně zneklidňující jsou i rostoucí rozdíly mezi členskými státy i jednotlivými regiony v oblasti inovací. Bude nutné přezkoumat účinnost regionální politiky soudržnosti a strukturálních fondů ve vztahu k Unii inovací, zejména pokud jde o odliv talentovaných lidí ze znevýhodněných regionů Evropy do zavedených středisek výzkumu. |
| --- | --- |

1.3

S obzvláště vážnou obavou EHSV již druhým rokem zaznamenává trend ve snižování výdajů na VaV ve většině rozpočtů členských států. Stejně zneklidňující jsou i rostoucí rozdíly mezi členskými státy i jednotlivými regiony v oblasti inovací. Bude nutné přezkoumat účinnost regionální politiky soudržnosti a strukturálních fondů ve vztahu k Unii inovací, zejména pokud jde o odliv talentovaných lidí ze znevýhodněných regionů Evropy do zavedených středisek výzkumu.

| 1.4 | Krize již donutila Evropu k prohloubení integrace kvůli zajištění makroekonomické stability a fungování měnové unie. EHSV je přesvědčen, že větší a hlubší integrace je rovněž zapotřebí v oblasti výzkumu a inovací, pokud skutečně chceme, aby výsledkem projektu Unie inovací byla vyšší konkurenceschopnost evropských znalostí, hospodářský růst a vytváření pracovních míst. EHSV vyzývá Evropskou radu, aby v rámci závěrů ze svého říjnového zasedání podpořila prohloubení koncepce Unie inovací. |
| --- | --- |

1.4

Krize již donutila Evropu k prohloubení integrace kvůli zajištění makroekonomické stability a fungování měnové unie. EHSV je přesvědčen, že větší a hlubší integrace je rovněž zapotřebí v oblasti výzkumu a inovací, pokud skutečně chceme, aby výsledkem projektu Unie inovací byla vyšší konkurenceschopnost evropských znalostí, hospodářský růst a vytváření pracovních míst. EHSV vyzývá Evropskou radu, aby v rámci závěrů ze svého říjnového zasedání podpořila prohloubení koncepce Unie inovací.

| 1.5 | EHSV je přesvědčen, že i kdyby došlo ke splnění všech 34 závazků, musí Unie inovací zajít ještě dále – v této souvislosti podporuje doporučení ERIAB (1) a reakci Komise na tato doporučení. Zároveň vyzývá Komisi, aby co nejdříve vypracovala seznam opatření a oblastí, v nichž je toto prohloubení možné a bezodkladně nutné. Příležitosti k takovému prohloubení Výbor spatřuje zejména v dalším zlepšování podmínek pro rychle rostoucí inovativní podniky, v inovacích ve veřejném sektoru, v sociálních inovacích a v nových, inovačních podnikatelských modelech, které by mohly radikálně změnit mentalitu a stávající přístupy k inovativním řešením. |
| --- | --- |

1.5

EHSV je přesvědčen, že i kdyby došlo ke splnění všech 34 závazků, musí Unie inovací zajít ještě dále – v této souvislosti podporuje doporučení ERIAB (1) a reakci Komise na tato doporučení. Zároveň vyzývá Komisi, aby co nejdříve vypracovala seznam opatření a oblastí, v nichž je toto prohloubení možné a bezodkladně nutné. Příležitosti k takovému prohloubení Výbor spatřuje zejména v dalším zlepšování podmínek pro rychle rostoucí inovativní podniky, v inovacích ve veřejném sektoru, v sociálních inovacích a v nových, inovačních podnikatelských modelech, které by mohly radikálně změnit mentalitu a stávající přístupy k inovativním řešením.

| 1.6 | Funkční Evropský výzkumný prostor je nepostradatelnou složkou Unie inovací. I přes plnou podporu Evropské rady EHSV pochybuje, že bude dokončen před koncem roku 2014, poněvadž nevidí dostatečný pokrok v těchto oblastech: mobilita výzkumných pracovníků, efektivita vnitrostátních výzkumných systémů, optimalizace využívání výzkumné infrastruktury, konkurenceschopné využívání vnitrostátních prostředků určených pro výzkum, dokončení trhu s právy duševního vlastnictví atd. EHSV proto vyzývá Komisi a členské státy, aby neprodleně zajistily splnění všech podmínek pro rozvoj EVP, jak navrhuje Komise ve svém sdělení (2). |
| --- | --- |

1.6

Funkční Evropský výzkumný prostor je nepostradatelnou složkou Unie inovací. I přes plnou podporu Evropské rady EHSV pochybuje, že bude dokončen před koncem roku 2014, poněvadž nevidí dostatečný pokrok v těchto oblastech: mobilita výzkumných pracovníků, efektivita vnitrostátních výzkumných systémů, optimalizace využívání výzkumné infrastruktury, konkurenceschopné využívání vnitrostátních prostředků určených pro výzkum, dokončení trhu s právy duševního vlastnictví atd. EHSV proto vyzývá Komisi a členské státy, aby neprodleně zajistily splnění všech podmínek pro rozvoj EVP, jak navrhuje Komise ve svém sdělení (2).

| 1.7 | EHSV vítá pokrok v budování výzkumné infrastruktury nejvyšší kvality na celoevropské úrovni a povzbudivé počáteční výsledky evropských inovačních partnerství. Domnívá se, že u těchto partnerství jde v některých případech o stále neověřené a nedokončené modely, a vyzývá Komisi, aby na základě dosavadní zkušenosti připravila souhrnnou analýzu jejich efektivity a jednotné podmínky pro jejich fungování a financování. |
| --- | --- |

1.7

EHSV vítá pokrok v budování výzkumné infrastruktury nejvyšší kvality na celoevropské úrovni a povzbudivé počáteční výsledky evropských inovačních partnerství. Domnívá se, že u těchto partnerství jde v některých případech o stále neověřené a nedokončené modely, a vyzývá Komisi, aby na základě dosavadní zkušenosti připravila souhrnnou analýzu jejich efektivity a jednotné podmínky pro jejich fungování a financování.

| 1.8 | Systém podpory výzkumu a inovací v Evropě je stále příliš složitý, což zejména mikropodniky a malé podniky odrazuje od výzkumných projektů EU. Vedle komplikovaných a časově náročných administrativních požadavků existují rovněž značné rozdíly v postupech mezi programy na regionální, celostátní a evropské úrovni. |
| --- | --- |

1.8

Systém podpory výzkumu a inovací v Evropě je stále příliš složitý, což zejména mikropodniky a malé podniky odrazuje od výzkumných projektů EU. Vedle komplikovaných a časově náročných administrativních požadavků existují rovněž značné rozdíly v postupech mezi programy na regionální, celostátní a evropské úrovni.

| 1.9 | Výbor vidí značný potenciál pro stimulaci inovací v inovativnějším zaměřování veřejných zakázek. Proto vyzývá členské státy, aby více využívaly zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a podělily se o zkušenosti s postupy a modely zadávání veřejných zakázek podporujících inovace. To by se mělo týkat rovněž veřejných zakázek financovaných ze strukturálních fondů. |
| --- | --- |

1.9

Výbor vidí značný potenciál pro stimulaci inovací v inovativnějším zaměřování veřejných zakázek. Proto vyzývá členské státy, aby více využívaly zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a podělily se o zkušenosti s postupy a modely zadávání veřejných zakázek podporujících inovace. To by se mělo týkat rovněž veřejných zakázek financovaných ze strukturálních fondů.

| 1.10 | Reforma vzdělávacích systémů by vedle jiného měla Evropu vybavit mnohem větším počtem vysoce kvalifikovaných vědeckých pracovníků a inženýrů (3). EHSV se domnívá, že by bylo vhodné do jejich studijních programů začlenit přípravu v oblasti podnikání a manažerských dovedností; ty jsou nezbytné pro účinné přetváření dobrých nápadů na úspěšné projekty. Výbor vyzývá k tomu, aby do přípravy osnov a organizace doktorských programů byli začleněni podniky i sociální partneři. |
| --- | --- |

1.10

Reforma vzdělávacích systémů by vedle jiného měla Evropu vybavit mnohem větším počtem vysoce kvalifikovaných vědeckých pracovníků a inženýrů (3). EHSV se domnívá, že by bylo vhodné do jejich studijních programů začlenit přípravu v oblasti podnikání a manažerských dovedností; ty jsou nezbytné pro účinné přetváření dobrých nápadů na úspěšné projekty. Výbor vyzývá k tomu, aby do přípravy osnov a organizace doktorských programů byli začleněni podniky i sociální partneři.

| 1.11 | EHSV si znovu přeje vyzdvihnout specifickou úlohu sociálních inovací, které mohou hrát významnou roli při řešení krize a dalších problémů moderní společnosti. Z toho důvodu by se měly rozvíjet podpůrné mechanismy, jež budou k dispozici rovněž potenciálním sociálním novátorům a odvětví sociální ekonomiky. EHSV vyzývá Komisi, aby co nejdříve zavedla opatření na podporu vytváření inkubátorů pro inovační sociální projekty. |
| --- | --- |

1.11

EHSV si znovu přeje vyzdvihnout specifickou úlohu sociálních inovací, které mohou hrát významnou roli při řešení krize a dalších problémů moderní společnosti. Z toho důvodu by se měly rozvíjet podpůrné mechanismy, jež budou k dispozici rovněž potenciálním sociálním novátorům a odvětví sociální ekonomiky. EHSV vyzývá Komisi, aby co nejdříve zavedla opatření na podporu vytváření inkubátorů pro inovační sociální projekty.

2.   Důvody k předložení stanoviska a souvislosti se sdělením Komise

| 2.1 | Unie inovací je jednou ze sedmi stěžejních iniciativ, které byly v rámci strategie Evropa 2020 vyhlášeny. Jejím cílem je vytvořit takovou atmosféru v Evropě, která bude vůči inovacím vstřícnější, a tím zajistit, aby se z inovačních nápadů staly výrobky a služby, které vytvoří růst a pracovní místa. Analýzy ukazují, že země, které v minulosti více investovaly do výzkumu a inovací, se z krize vzpamatovávají daleko rychleji a vykazují vyšší míry zaměstnanosti (4). |
| --- | --- |

2.1

Unie inovací je jednou ze sedmi stěžejních iniciativ, které byly v rámci strategie Evropa 2020 vyhlášeny. Jejím cílem je vytvořit takovou atmosféru v Evropě, která bude vůči inovacím vstřícnější, a tím zajistit, aby se z inovačních nápadů staly výrobky a služby, které vytvoří růst a pracovní místa. Analýzy ukazují, že země, které v minulosti více investovaly do výzkumu a inovací, se z krize vzpamatovávají daleko rychleji a vykazují vyšší míry zaměstnanosti (4).

| 2.2 | Ve svém sdělení Stav Unie inovací v roce 2012 (5) Evropská komise již druhým rokem v řadě shrnuje dosažené úspěchy na úrovni členských států i na evropské úrovni, pokud jde o provádění Unie inovací, což je jedna ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

2.2

Ve svém sdělení Stav Unie inovací v roce 2012 (5) Evropská komise již druhým rokem v řadě shrnuje dosažené úspěchy na úrovni členských států i na evropské úrovni, pokud jde o provádění Unie inovací, což je jedna ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020.

| 2.3 | Z obecného hlediska vykazují zprávy Komise značný pokrok v provádění Unie inovací. Více než 80 % iniciativ probíhá podle plánu. Členské státy se stále více soustředí na vytváření podnikatelské atmosféry, která je příznivá pro inovace: snižují daně z investic do výzkumu, snižují daně ze zisku z patentů, usnadňují přístup k rizikovému kapitálu atd. |
| --- | --- |

2.3

Z obecného hlediska vykazují zprávy Komise značný pokrok v provádění Unie inovací. Více než 80 % iniciativ probíhá podle plánu. Členské státy se stále více soustředí na vytváření podnikatelské atmosféry, která je příznivá pro inovace: snižují daně z investic do výzkumu, snižují daně ze zisku z patentů, usnadňují přístup k rizikovému kapitálu atd.

| 2.4 | Sdělení však uvádí řadu znepokojivých tendencí, z nichž většina je důsledkem hospodářské krize a velkých rozpočtových deficitů:






  — | v letech 2011 a 2012 se v rozpočtech většiny členských států objevil trend ve snižování výdajů na výzkum a vývoj; |
| --- | --- | --- |

2.4

Sdělení však uvádí řadu znepokojivých tendencí, z nichž většina je důsledkem hospodářské krize a velkých rozpočtových deficitů:

—

v letech 2011 a 2012 se v rozpočtech většiny členských států objevil trend ve snižování výdajů na výzkum a vývoj;

| — | rozdíly v účinnosti a efektivnosti vnitrostátních výzkumných systémů prohlubují rozdíly mezi zeměmi i jednotlivými regiony v oblasti inovací; |
| --- | --- |

—

rozdíly v účinnosti a efektivnosti vnitrostátních výzkumných systémů prohlubují rozdíly mezi zeměmi i jednotlivými regiony v oblasti inovací;

| — | v některých zemích dochází k propadu investic do výzkumu a vývoje v soukromém sektoru, zejména u malých a středních podniků; |
| --- | --- |

—

v některých zemích dochází k propadu investic do výzkumu a vývoje v soukromém sektoru, zejména u malých a středních podniků;

| — | kvůli četným překážkám bránícím růstu má Evropa příliš malý podíl rychle rostoucích inovativních podniků. |
| --- | --- |

—

kvůli četným překážkám bránícím růstu má Evropa příliš malý podíl rychle rostoucích inovativních podniků.

| 2.5 | Klíčovým závěrem sdělení je skutečnost, že Evropa musí posílit své odhodlání zajistit růst založený na inovacích. K dosažení tohoto cíle musí neprodleně dojít k dalšímu rozvoji Unie inovací. V současnosti není zcela jasné, v jakých oblastech, pomocí jakých opatření a jakými prostředky k takovému rozvoji a prohloubení dojde. |
| --- | --- |

2.5

Klíčovým závěrem sdělení je skutečnost, že Evropa musí posílit své odhodlání zajistit růst založený na inovacích. K dosažení tohoto cíle musí neprodleně dojít k dalšímu rozvoji Unie inovací. V současnosti není zcela jasné, v jakých oblastech, pomocí jakých opatření a jakými prostředky k takovému rozvoji a prohloubení dojde.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vítá rozhodnutí Komise každoročně připravit analýzu stavu Unie inovací. Jde o jednu ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Vhodně načasovaná analýza výsledků poskytne nápravná opatření v oblastech, v nichž věci nejdou správným směrem. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vítá rozhodnutí Komise každoročně připravit analýzu stavu Unie inovací. Jde o jednu ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Vhodně načasovaná analýza výsledků poskytne nápravná opatření v oblastech, v nichž věci nejdou správným směrem.

| 3.2 | Lhůta dvou let je vzhledem k obvyklé praxi, pokud jde o provádění unijní legislativy, příliš krátká na skutečné vyhodnocení dosažených výsledků (6). EHSV nicméně oceňuje, že politický rámec Unie inovací je víceméně zaveden, ačkoli výsledky co do hospodářského růstu a nových pracovních míst dosud nejsou zjevné. |
| --- | --- |

3.2

Lhůta dvou let je vzhledem k obvyklé praxi, pokud jde o provádění unijní legislativy, příliš krátká na skutečné vyhodnocení dosažených výsledků (6). EHSV nicméně oceňuje, že politický rámec Unie inovací je víceméně zaveden, ačkoli výsledky co do hospodářského růstu a nových pracovních míst dosud nejsou zjevné.

| 3.3 | V kontextu široké, všeobjímající diskuze o rozpočtových deficitech, nepopulárních úsporných opatřeních a celkového pádu důvěry v evropský projekt je Unie inovací jedním z pozitivnějších a úspěšnějších příběhů. Většina závazků v rámci Unie inovací víceméně směřuje k realizaci. EHSV tedy odůvodněně očekává, že do konce roku 2014 bude splněno všech 34 závazků. |
| --- | --- |

3.3

V kontextu široké, všeobjímající diskuze o rozpočtových deficitech, nepopulárních úsporných opatřeních a celkového pádu důvěry v evropský projekt je Unie inovací jedním z pozitivnějších a úspěšnějších příběhů. Většina závazků v rámci Unie inovací víceméně směřuje k realizaci. EHSV tedy odůvodněně očekává, že do konce roku 2014 bude splněno všech 34 závazků.

| 3.4 | EHSV vítá pokrok v oblasti budování celoevropské výzkumné infrastruktury díky efektivní úloze a aktivitě ESFRI (7). 27 z celkem 48 projektů na seznamu ESFRI se již nachází v prováděcí fázi, což je dobrým znamením pro splnění cíle vybudování 60 % prioritní evropské výzkumné infrastruktury do roku 2015 (8). Podle názoru Výboru Evropa stále vykazuje příliš malou aktivitu při koordinaci a optimalizaci využívání své výzkumné infrastruktury. |
| --- | --- |

3.4

EHSV vítá pokrok v oblasti budování celoevropské výzkumné infrastruktury díky efektivní úloze a aktivitě ESFRI (7). 27 z celkem 48 projektů na seznamu ESFRI se již nachází v prováděcí fázi, což je dobrým znamením pro splnění cíle vybudování 60 % prioritní evropské výzkumné infrastruktury do roku 2015 (8). Podle názoru Výboru Evropa stále vykazuje příliš malou aktivitu při koordinaci a optimalizaci využívání své výzkumné infrastruktury.

| 3.5 | Nová koncepce evropského inovačního partnerství, jejíž počáteční pilotní projekty se zaměřují na řešení klíčových společenských výzev (9), dosud vykresluje povzbudivý obrázek. Cílem je dát dohromady zúčastněné strany na všech úrovních, aby bylo možné překonat roztříštěnost a shromáždit dostatečné počty. Navzdory těmto pozitivním znamením jsou evropská partnerství v některých případech stále neověřenými a nedokončenými modely. EHSV tudíž vyzývá Komisi, aby co nejdříve na základě dosavadní zkušenosti vypracovala souhrnnou analýzu jejich efektivity a připravila jednotné podmínky pro jejich fungování a financování do budoucna. |
| --- | --- |

3.5

Nová koncepce evropského inovačního partnerství, jejíž počáteční pilotní projekty se zaměřují na řešení klíčových společenských výzev (9), dosud vykresluje povzbudivý obrázek. Cílem je dát dohromady zúčastněné strany na všech úrovních, aby bylo možné překonat roztříštěnost a shromáždit dostatečné počty. Navzdory těmto pozitivním znamením jsou evropská partnerství v některých případech stále neověřenými a nedokončenými modely. EHSV tudíž vyzývá Komisi, aby co nejdříve na základě dosavadní zkušenosti vypracovala souhrnnou analýzu jejich efektivity a připravila jednotné podmínky pro jejich fungování a financování do budoucna.

| 3.6 | I přes nepopiratelný pokrok, jehož bylo dosaženo v několika oblastech, není žádný prostor pro předčasné uspokojení. Níže EHSV uvede oblasti, v nichž je zlepšení dosud nedostatečné a v nichž je zapotřebí rychlé a účinné akce. |
| --- | --- |

3.6

I přes nepopiratelný pokrok, jehož bylo dosaženo v několika oblastech, není žádný prostor pro předčasné uspokojení. Níže EHSV uvede oblasti, v nichž je zlepšení dosud nedostatečné a v nichž je zapotřebí rychlé a účinné akce.

| 3.7 | Systém podpory výzkumu a vývoje v Evropě je stále příliš složitý. Potenciální příjemci čelí znepokojivému množství stávajících nástrojů (národní a regionální programy, mezivládní iniciativy a postupy pro čerpání prostředků z fondů EU). Ani množství byrokracie se nepodařilo nějak výrazně snížit. To brzdí přeshraniční spolupráci a zejména MSP a mikropodniky odrazuje od výzkumných projektů EU. Vedle administrativní zátěže rovněž dochází ke značným rozdílům v postupech. |
| --- | --- |

3.7

Systém podpory výzkumu a vývoje v Evropě je stále příliš složitý. Potenciální příjemci čelí znepokojivému množství stávajících nástrojů (národní a regionální programy, mezivládní iniciativy a postupy pro čerpání prostředků z fondů EU). Ani množství byrokracie se nepodařilo nějak výrazně snížit. To brzdí přeshraniční spolupráci a zejména MSP a mikropodniky odrazuje od výzkumných projektů EU. Vedle administrativní zátěže rovněž dochází ke značným rozdílům v postupech.

| 3.8 | Prvním krokem Unie inovací musí být vybudování vynikajícího, moderního vzdělávacího systému ve všech členských státech a reforma vysokoškolského vzdělávání. Podniky jsou stále velmi málo začleněny do přípravy osnov a organizace doktorských programů. EHSV proto znovu požaduje umožnění většího zapojení sociálních partnerů do aktivního plánování vzdělávacích systémů budoucnosti.
  EHSV rovněž volá po začlenění manažerských a podnikatelských dovedností do vzdělávání budoucích inženýrů a vědců, s cílem usnadnit a podpořit přeměnu dobrých nápadů do úspěšných projektů, které by bylo možné komerčně využít. |
| --- | --- |

3.8

Prvním krokem Unie inovací musí být vybudování vynikajícího, moderního vzdělávacího systému ve všech členských státech a reforma vysokoškolského vzdělávání. Podniky jsou stále velmi málo začleněny do přípravy osnov a organizace doktorských programů. EHSV proto znovu požaduje umožnění většího zapojení sociálních partnerů do aktivního plánování vzdělávacích systémů budoucnosti.

EHSV rovněž volá po začlenění manažerských a podnikatelských dovedností do vzdělávání budoucích inženýrů a vědců, s cílem usnadnit a podpořit přeměnu dobrých nápadů do úspěšných projektů, které by bylo možné komerčně využít.

| 3.9 | EHSV podporuje širokou definici inovací, kterou lze rozšířit na řadu oborů. V předchozích stanoviscích opakovaně zdůrazňoval specifickou úlohu sociálních inovací
   (10), které často pochází přímo od organizací občanské společnosti. Mnoho aspektů evropských systémů sociálního zabezpečení je plodem inovačních nápadů pocházejících od občanské společnosti a aktérů sociální ekonomiky. Podpora inovací proto musí zahrnovat všechny oblasti společnosti a finanční mechanismy musejí odrážet mimořádnou rozmanitost inovací. |
| --- | --- |

3.9

EHSV podporuje širokou definici inovací, kterou lze rozšířit na řadu oborů. V předchozích stanoviscích opakovaně zdůrazňoval specifickou úlohu sociálních inovací
   (10), které často pochází přímo od organizací občanské společnosti. Mnoho aspektů evropských systémů sociálního zabezpečení je plodem inovačních nápadů pocházejících od občanské společnosti a aktérů sociální ekonomiky. Podpora inovací proto musí zahrnovat všechny oblasti společnosti a finanční mechanismy musejí odrážet mimořádnou rozmanitost inovací.

| 3.10 | Stále nedokážeme účinně komerčně využívat inovační nápady: přístup k financím, zejména u malých inovujících podniků, je stále obtížný (nedostatek prostředků rizikového kapitálu v důsledku finanční krize). Podnikání a inovace jdou často ruku v ruce. V Evropě máme tradičně nižší toleranci k případnému podnikatelskému neúspěchu. Dokonce ještě větší výhrady máme k rizikovým, inovačním projektům. Jednotný kapitálový trh (zejména trh s rizikovým kapitálem) stále nefunguje. Nové formy financování inovačních podniků, jako je kolektivní financování (crowd funding) a neformální investoři („business angels“), vznikají příliš pozvolna. S finančním nástrojem pro sdílení rizik jsou velmi dobré zkušenosti, ovšem bohužel nedokáže uspokojit poptávku. |
| --- | --- |

3.10

Stále nedokážeme účinně komerčně využívat inovační nápady: přístup k financím, zejména u malých inovujících podniků, je stále obtížný (nedostatek prostředků rizikového kapitálu v důsledku finanční krize). Podnikání a inovace jdou často ruku v ruce. V Evropě máme tradičně nižší toleranci k případnému podnikatelskému neúspěchu. Dokonce ještě větší výhrady máme k rizikovým, inovačním projektům. Jednotný kapitálový trh (zejména trh s rizikovým kapitálem) stále nefunguje. Nové formy financování inovačních podniků, jako je kolektivní financování (crowd funding) a neformální investoři („business angels“), vznikají příliš pozvolna. S finančním nástrojem pro sdílení rizik jsou velmi dobré zkušenosti, ovšem bohužel nedokáže uspokojit poptávku.

| 3.11 | Dotvoření jednotného trhu inovací závisí z velké míry na řádném fungování evropského jednotného trhu. Ten se stále musí vypořádat s různými překážkami a nedostatky zejména v oblasti volného pohybu služeb a kapitálu (11). EHSV opět navrhuje Komisi, aby zvážila vytvoření celoevropské elektronické databáze (formou vyhledávače) obsahující specifické znalosti jednotlivých podniků a výzkumných ústavů, která by umožňovala rychlejší vytváření sítí podniků a jiných organizací a jejich propojení s inovačními projekty (snad v rámci stávající evropské sítě podniků) (12). |
| --- | --- |

3.11

Dotvoření jednotného trhu inovací závisí z velké míry na řádném fungování evropského jednotného trhu. Ten se stále musí vypořádat s různými překážkami a nedostatky zejména v oblasti volného pohybu služeb a kapitálu (11). EHSV opět navrhuje Komisi, aby zvážila vytvoření celoevropské elektronické databáze (formou vyhledávače) obsahující specifické znalosti jednotlivých podniků a výzkumných ústavů, která by umožňovala rychlejší vytváření sítí podniků a jiných organizací a jejich propojení s inovačními projekty (snad v rámci stávající evropské sítě podniků) (12).

| 3.11.1 | Překážky při vytváření jednotného trhu s právy duševního vlastnictví spadají do stejné kategorie. Zatímco byl konečně zaveden jednotný evropský patent, což je významný úspěch, postupy ještě nejsou funkční. |
| --- | --- |

3.11.1

Překážky při vytváření jednotného trhu s právy duševního vlastnictví spadají do stejné kategorie. Zatímco byl konečně zaveden jednotný evropský patent, což je významný úspěch, postupy ještě nejsou funkční.

| 3.12 | Evropa rovněž zaostává v dokončení inovačního trhu s veřejnými zakázkami zejména pokud jde o mechanismy zadávání veřejných zakázek (13). V EU se na podporu inovací zaměřuje příliš málo veřejných nabídkových řízení. EHSV proto vyzývá členské státy, aby podstatně více využívaly zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, což by podle odhadů Komise mohlo navýšit trh s veřejnými zakázkami o 10 mld. EUR. V této souvislosti Výbor rovněž poukazuje na návrhy Evropského parlamentu na modernizaci zadávání veřejných zakázek (14). Veřejné zakázky spolufinancované ze strukturálních fondů by měly být rovněž více využívány pro zvýšení poptávky po inovativních výrobcích a službách. |
| --- | --- |

3.12

Evropa rovněž zaostává v dokončení inovačního trhu s veřejnými zakázkami zejména pokud jde o mechanismy zadávání veřejných zakázek (13). V EU se na podporu inovací zaměřuje příliš málo veřejných nabídkových řízení. EHSV proto vyzývá členské státy, aby podstatně více využívaly zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, což by podle odhadů Komise mohlo navýšit trh s veřejnými zakázkami o 10 mld. EUR. V této souvislosti Výbor rovněž poukazuje na návrhy Evropského parlamentu na modernizaci zadávání veřejných zakázek (14). Veřejné zakázky spolufinancované ze strukturálních fondů by měly být rovněž více využívány pro zvýšení poptávky po inovativních výrobcích a službách.

| 3.13 | Funkční Evropský výzkumný prostor, který je synonymem pro jednotný trh pro výzkum a inovace, je jednou z klíčových podmínek pro zavedení konceptu Unie inovací plně do praxe. Evropská rada stanovila lhůtu pro jeho dokončení na rok 2014 (15). To znamená, že by do té doby měly být odstraněny všechny hlavní překážky v mobilitě a přeshraniční spolupráci, i prostřednictvím otevřeného trhu práce pro výzkumné pracovníky, vytvoření doplňkových penzijních fondů, optimálního toku znalostí a výsledků výzkumu a konkurenčnějšího využívání vnitrostátních zdrojů pro výzkum. EHSV blíže představil své postoje k dokončení EVP ve stanovisku (16), v němž vyjádřil obavu, že lhůta do roku 2014 je příliš ambiciózní. |
| --- | --- |

3.13

Funkční Evropský výzkumný prostor, který je synonymem pro jednotný trh pro výzkum a inovace, je jednou z klíčových podmínek pro zavedení konceptu Unie inovací plně do praxe. Evropská rada stanovila lhůtu pro jeho dokončení na rok 2014 (15). To znamená, že by do té doby měly být odstraněny všechny hlavní překážky v mobilitě a přeshraniční spolupráci, i prostřednictvím otevřeného trhu práce pro výzkumné pracovníky, vytvoření doplňkových penzijních fondů, optimálního toku znalostí a výsledků výzkumu a konkurenčnějšího využívání vnitrostátních zdrojů pro výzkum. EHSV blíže představil své postoje k dokončení EVP ve stanovisku (16), v němž vyjádřil obavu, že lhůta do roku 2014 je příliš ambiciózní.

| 3.14 | Priorita financování a stimulace inovací by měla být reflektována ve všech unijních programech financování, včetně fondů soudržnosti, nikoli pouze v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace. EHSV proto vyzývá členské státy, aby využily příležitostí, jež jim nabízí nové nařízení o strukturálních fondech (17). |
| --- | --- |

3.14

Priorita financování a stimulace inovací by měla být reflektována ve všech unijních programech financování, včetně fondů soudržnosti, nikoli pouze v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace. EHSV proto vyzývá členské státy, aby využily příležitostí, jež jim nabízí nové nařízení o strukturálních fondech (17).

| 3.15 | Aby mohla Unie inovací řádně fungovat, je zapotřebí soustředěného úsilí a efektivní spolupráce na všech úrovních – unijní, vnitrostátní a místní. Je potřeba více se zaměřit na úlohu regionální inovační politiky, která by mohla značně přispět k zastavení odlivu talentovaných lidí z regionů s omezenou kapacitou do zavedených evropských středisek výzkumu. |
| --- | --- |

3.15

Aby mohla Unie inovací řádně fungovat, je zapotřebí soustředěného úsilí a efektivní spolupráce na všech úrovních – unijní, vnitrostátní a místní. Je potřeba více se zaměřit na úlohu regionální inovační politiky, která by mohla značně přispět k zastavení odlivu talentovaných lidí z regionů s omezenou kapacitou do zavedených evropských středisek výzkumu.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Podle názoru EHSV je splnění 34 závazků v rámci stěžejní iniciativy pouze prvním krokem k dosažení skutečné Unie inovací. Pokud chceme, aby výrazně přispěla k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, bude ji nutné v další fázi prohloubit, což znamená mnohem vyšší míru integrace a koordinace vnitrostátních politik výzkumu a inovací s unijními politikami a aktivitami. EHSV vyzývá Komisi, aby neprodleně přichystala seznam konkrétních opatření a oblastí, v nichž je toto prohlubování nejen možné, ale hlavně nutné. |
| --- | --- |

4.1

Podle názoru EHSV je splnění 34 závazků v rámci stěžejní iniciativy pouze prvním krokem k dosažení skutečné Unie inovací. Pokud chceme, aby výrazně přispěla k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, bude ji nutné v další fázi prohloubit, což znamená mnohem vyšší míru integrace a koordinace vnitrostátních politik výzkumu a inovací s unijními politikami a aktivitami. EHSV vyzývá Komisi, aby neprodleně přichystala seznam konkrétních opatření a oblastí, v nichž je toto prohlubování nejen možné, ale hlavně nutné.

| 4.2 | EHSV se domnívá, že existuje velký prostor pro toto prohlubování v oblastech, z nichž by rád uvedl alespoň některé:






  — | podpora inovací ve veřejném sektoru může zvýšit efektivnost a snížit výdaje veřejných orgánů, a tím přispět k vyrovnávání rozpočtů a celkové konkurenceschopnosti členských států; |
| --- | --- | --- |

4.2

EHSV se domnívá, že existuje velký prostor pro toto prohlubování v oblastech, z nichž by rád uvedl alespoň některé:

—

podpora inovací ve veřejném sektoru může zvýšit efektivnost a snížit výdaje veřejných orgánů, a tím přispět k vyrovnávání rozpočtů a celkové konkurenceschopnosti členských států;

| — | další zlepšování podnikatelského prostředí pro rychle rostoucí inovativní podniky pomocí rozhodnějších opatření v oblasti daní, podpory začínajících podniků (časově omezené daňové úlevy), harmonizace předpisů autorského práva atd.; |
| --- | --- |

—

další zlepšování podnikatelského prostředí pro rychle rostoucí inovativní podniky pomocí rozhodnějších opatření v oblasti daní, podpory začínajících podniků (časově omezené daňové úlevy), harmonizace předpisů autorského práva atd.;

| — | sociální inovace mohou úspěšně vyřešit mnohé výzvy stojící před moderní společností a důsledky hospodářské krize; |
| --- | --- |

—

sociální inovace mohou úspěšně vyřešit mnohé výzvy stojící před moderní společností a důsledky hospodářské krize;

| — | inovativní řešení v odvětví služeb otevřou nové možnosti v oblasti maloobchodu, elektronického obchodu, cestovního ruchu, softwarových aplikací atd. |
| --- | --- |

—

inovativní řešení v odvětví služeb otevřou nové možnosti v oblasti maloobchodu, elektronického obchodu, cestovního ruchu, softwarových aplikací atd.

| 4.3 | EHSV podporuje zjištění a doporučení ERIAB, která provedla první zátěžový test Unie inovací (18). V této zprávě vyjadřuje nutnost radikálního přehodnocení budoucí evropské strategie pro růst vycházející více ze znalostí a inovací. Mezi hlavními výzvami uvádí:






  — | slabou politickou vůli ze strany členských států k Unii inovací; |
| --- | --- | --- |

4.3

EHSV podporuje zjištění a doporučení ERIAB, která provedla první zátěžový test Unie inovací (18). V této zprávě vyjadřuje nutnost radikálního přehodnocení budoucí evropské strategie pro růst vycházející více ze znalostí a inovací. Mezi hlavními výzvami uvádí:

—

slabou politickou vůli ze strany členských států k Unii inovací;

| — | zastaralé tradiční obchodní modely; |
| --- | --- |

—

zastaralé tradiční obchodní modely;

| — | nedostatečné propojení mezi vědecko-akademickými výsledky nejvyšší úrovně a vlastními výstupy v podobě inovací založených na technologiích; |
| --- | --- |

—

nedostatečné propojení mezi vědecko-akademickými výsledky nejvyšší úrovně a vlastními výstupy v podobě inovací založených na technologiích;

| — | pomalé rozhodovací postupy a nechuť k rizikům spojeným s inovacemi. |
| --- | --- |

—

pomalé rozhodovací postupy a nechuť k rizikům spojeným s inovacemi.

| 4.4 | EHSV navrhuje Komisi, aby se zamyslela nad konkrétními nástroji zaměřenými na podporu rozvoje nových, inovačních obchodních modelů. Jedním z možných nápadů by mohly být tzv. inovační poukázky. |
| --- | --- |

4.4

EHSV navrhuje Komisi, aby se zamyslela nad konkrétními nástroji zaměřenými na podporu rozvoje nových, inovačních obchodních modelů. Jedním z možných nápadů by mohly být tzv. inovační poukázky.

| 4.5 | EHSV byl v rámci stěžejních iniciativ vyzván, aby podněcoval podniky, sociální partnery a nevládní organizace, jež zastupuje, k podpoře Unie inovací a k pomoci s šířením osvědčených postupů. Navrhujeme, aby Výbor – zejména prostřednictvím svého Řídícího výboru pro strategii Evropa 2020 – vypracoval konkrétní seznam iniciativ a aktivit, jimiž by přes své sociální partnery, národní hospodářské a sociální rady a další organizace občanské společnosti mohl přispět k vytváření důvěry k Unii inovací větší měrou než doposud. |
| --- | --- |

4.5

EHSV byl v rámci stěžejních iniciativ vyzván, aby podněcoval podniky, sociální partnery a nevládní organizace, jež zastupuje, k podpoře Unie inovací a k pomoci s šířením osvědčených postupů. Navrhujeme, aby Výbor – zejména prostřednictvím svého Řídícího výboru pro strategii Evropa 2020 – vypracoval konkrétní seznam iniciativ a aktivit, jimiž by přes své sociální partnery, národní hospodářské a sociální rady a další organizace občanské společnosti mohl přispět k vytváření důvěry k Unii inovací větší měrou než doposud.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Rada Evropského výzkumného prostoru a inovací: Zátěžový test Unie inovací, listopad 2012.

1

(2)  Sdělení Evropské komise COM(2012) 392 final – Posílené partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst.

2

(3)  Do roku 2020 bude Evropa potřebovat alespoň milion nových vědeckých pracovníků a inženýrů, pokud hodlá dosáhnout cílů strategie Evropa 2020.

3

(4)  Srovnávací přehled výzkumu a inovací Unie 2013.

4

(5)  COM(2013) 149 final, 21.3.2013.

5

(6)  Některé legislativní akty týkající se zlepšování inovačního prostředí (směrnice o duševním vlastnictví, evropský patent, pas pro fondy rizikového kapitálu atd.) dosud nenabyly v plné míře účinku.

6

(7)  Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury.

7

(8)  Viz Prováděcí zpráva ESFRI, listopad 2012.

8

(9)  Evropské inovační partnerství (EIP) v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, EIP pro inteligentní města a obce, EIP v oblasti hospodaření s vodou, EIP v oblasti surovin.

9

(10)  Viz stanoviska Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 39 (odstavec 3.10.4), Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 39, Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 80.

10

(11)  Viz stanovisko Akt o jednotném trhu – stanovení chybějících opatření (dosud nezveřejněno v Úř. věst.).

11

(12)  Viz stanovisko Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 8, odst. 1.2 a 3.2.4.

12

(13)  Trh s veřejnými zakázkami tvoří až 17 % evropského HDP.

13

(14)  Zpráva Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a usnesení EP o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi.

14

(15)  Závěry Evropské rady z února 2011 a března 2012.

15

(16)  Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 31.

16

(17)  Článek 9 nařízení o ESF.

17

(18)  Rada Evropského výzkumného prostoru a inovací, první stanovisko: Zátěžový test Unie inovací, listopad 2012.

18

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky

COM(2013) 266 final – 2013/0139 (COD)

2013/C 341/09

Zpravodajka: paní MADER

Dne 7. června 2013 se Rada a dne 23. května 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky

COM(2013) 266 final – 2013/139 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. července 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 163 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Shrnutí

| 1.1 | EHSV vítá návrh Komise, jehož cílem je zajistit všem evropským občanům přístup k bankovnímu účtu a zlepšit porovnatelnost poplatků a mobilitu. Návrh se zaměřuje na boj proti finančnímu vyloučení a na snadnější zapojení spotřebitelů do vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá návrh Komise, jehož cílem je zajistit všem evropským občanům přístup k bankovnímu účtu a zlepšit porovnatelnost poplatků a mobilitu. Návrh se zaměřuje na boj proti finančnímu vyloučení a na snadnější zapojení spotřebitelů do vnitřního trhu.

| 1.2 | Je toho názoru, že přijetí směrnice je nejvhodnějším prostředkem pro realizaci těchto opatření, která jsou prospěšná jak spotřebitelům, tak poskytovatelům platebních služeb. Přispějí k dokončení jednotného trhu v oblasti finančních služeb a k odstranění překážek volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu. Uplatňování tohoto práva však musí podléhat pravidlům Unie týkajícím se praní peněz a financování terorismu a nesmí podporovat daňové úniky. Dále se Výbor domnívá, že je třeba věnovat velkou pozornost zásadě subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

1.2

Je toho názoru, že přijetí směrnice je nejvhodnějším prostředkem pro realizaci těchto opatření, která jsou prospěšná jak spotřebitelům, tak poskytovatelům platebních služeb. Přispějí k dokončení jednotného trhu v oblasti finančních služeb a k odstranění překážek volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu. Uplatňování tohoto práva však musí podléhat pravidlům Unie týkajícím se praní peněz a financování terorismu a nesmí podporovat daňové úniky. Dále se Výbor domnívá, že je třeba věnovat velkou pozornost zásadě subsidiarity a proporcionality.

| 1.3 | Nicméně lituje, že některá opatření mají omezený dopad. Doporučuje, aby se sjednocení terminologie týkalo všech poplatků a sdělení informací neobsahovalo pouze seznam nejvíce zastoupených transakcí. Soudí, že informované rozhodnutí lze učinit pouze po srovnání poplatků platných pro všechny běžné transakce, jelikož každý spotřebitel má jiné potřeby. |
| --- | --- |

1.3

Nicméně lituje, že některá opatření mají omezený dopad. Doporučuje, aby se sjednocení terminologie týkalo všech poplatků a sdělení informací neobsahovalo pouze seznam nejvíce zastoupených transakcí. Soudí, že informované rozhodnutí lze učinit pouze po srovnání poplatků platných pro všechny běžné transakce, jelikož každý spotřebitel má jiné potřeby.

| 1.4 | Schvaluje ustanovení, jejichž cílem je zlepšení transparentnosti, zvláště co se týče účtů nabízených v balíčcích, protože spotřebitel musí mít možnost porovnat různé nabídky poskytovatelů platebních služeb a určit tu, která je nejvýhodnější a nejvhodnější pro jeho situaci. |
| --- | --- |

1.4

Schvaluje ustanovení, jejichž cílem je zlepšení transparentnosti, zvláště co se týče účtů nabízených v balíčcích, protože spotřebitel musí mít možnost porovnat různé nabídky poskytovatelů platebních služeb a určit tu, která je nejvýhodnější a nejvhodnější pro jeho situaci.

| 1.5 | Podporuje zavedení povinnosti poskytnout výpis poplatků a přál by si, aby toto ustanovení bylo doplněno o povinnost informovat spotřebitele o zvláštních poplatcích před inkasováním z jejich účtu, aby měli možnost přijmout vhodná opatření či proti těmto poplatkům vznést námitku. |
| --- | --- |

1.5

Podporuje zavedení povinnosti poskytnout výpis poplatků a přál by si, aby toto ustanovení bylo doplněno o povinnost informovat spotřebitele o zvláštních poplatcích před inkasováním z jejich účtu, aby měli možnost přijmout vhodná opatření či proti těmto poplatkům vznést námitku.

| 1.6 | Za týmž účelem transparentnosti souhlasí se zavedením nezávislých srovnávacích internetových stránek a doporučuje, aby seznam stávajících internetových stránek umožňoval spotřebitelům přístup k informacím týkajícím se finančních institucí ve všech členských státech. |
| --- | --- |

1.6

Za týmž účelem transparentnosti souhlasí se zavedením nezávislých srovnávacích internetových stránek a doporučuje, aby seznam stávajících internetových stránek umožňoval spotřebitelům přístup k informacím týkajícím se finančních institucí ve všech členských státech.

| 1.7 | EHSV rovněž schvaluje návrhy týkající se bankovní mobility. Nicméně soudí, že by měla být prozkoumána realizovatelnost „přenositelného“ čísla účtu a měl by být systematicky zaváděn systém automatického převodu transakcí (1). Těmto opatřením by měla předcházet nezávislá studie. |
| --- | --- |

1.7

EHSV rovněž schvaluje návrhy týkající se bankovní mobility. Nicméně soudí, že by měla být prozkoumána realizovatelnost „přenositelného“ čísla účtu a měl by být systematicky zaváděn systém automatického převodu transakcí (1). Těmto opatřením by měla předcházet nezávislá studie.

| 1.8 | Dále upozorňuje na význam odborného školení zaměstnanců poskytovatelů platebních služeb, jelikož informovanost je nezbytná, ale nikoli dostatečná. Zdůrazňuje rovněž nezbytnost finančního vzdělávání, poskytovanou zejména nezávislými sdruženími spotřebitelů (2). |
| --- | --- |

1.8

Dále upozorňuje na význam odborného školení zaměstnanců poskytovatelů platebních služeb, jelikož informovanost je nezbytná, ale nikoli dostatečná. Zdůrazňuje rovněž nezbytnost finančního vzdělávání, poskytovanou zejména nezávislými sdruženími spotřebitelů (2).

| 1.9 | EHSV samozřejmě podporuje ustanovení, jejichž cílem je umožnit všem evropským občanům bankovní účet se základními prvky, protože bankovní začlenění je v současném světě nezbytné. |
| --- | --- |

1.9

EHSV samozřejmě podporuje ustanovení, jejichž cílem je umožnit všem evropským občanům bankovní účet se základními prvky, protože bankovní začlenění je v současném světě nezbytné.

| 1.10 | Má výhrady vůči omezení na „alespoň jednoho poskytovatele“ v každém členském státě, což může být v rozporu s možností výběru spotřebitele, jelikož by neexistovala konkurenční nabídka. |
| --- | --- |

1.10

Má výhrady vůči omezení na „alespoň jednoho poskytovatele“ v každém členském státě, což může být v rozporu s možností výběru spotřebitele, jelikož by neexistovala konkurenční nabídka.

| 1.11 | Je toho názoru, že v případě, kdy nabídka není bezplatná, je třeba zohlednit skutečné náklady při stanovení „přiměřenosti“ poplatků souvisejících s existencí a správou daného účtu, a zdůrazňuje, že je třeba stanovit poplatky za neplacení. |
| --- | --- |

1.11

Je toho názoru, že v případě, kdy nabídka není bezplatná, je třeba zohlednit skutečné náklady při stanovení „přiměřenosti“ poplatků souvisejících s existencí a správou daného účtu, a zdůrazňuje, že je třeba stanovit poplatky za neplacení.

| 1.12 | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je nutné stanovit kontroly a odrazující sankce v případě nedodržování ustanovení stanovených směrnicí. Zdůrazňuje, že účinnost kontrol závisí na přidělení dostatečných prostředků na svěřené úkoly. |
| --- | --- |

1.12

EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je nutné stanovit kontroly a odrazující sankce v případě nedodržování ustanovení stanovených směrnicí. Zdůrazňuje, že účinnost kontrol závisí na přidělení dostatečných prostředků na svěřené úkoly.

| 1.13 | Připomíná, že podporuje alternativní systémy řešení sporů za podmínky, že budou nezávislé. |
| --- | --- |

1.13

Připomíná, že podporuje alternativní systémy řešení sporů za podmínky, že budou nezávislé.

2.   Souvislosti

| 2.1 | 8. května 2013 Komise předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky. |
| --- | --- |

2.1

8. května 2013 Komise předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky.

| 2.2 | Tento návrh navazuje na iniciativy přijaté v posledních letech za účelem vytvoření jednotného trhu platebních služeb, jenž má pro růst a konkurenceschopnost Evropy zásadní význam. |
| --- | --- |

2.2

Tento návrh navazuje na iniciativy přijaté v posledních letech za účelem vytvoření jednotného trhu platebních služeb, jenž má pro růst a konkurenceschopnost Evropy zásadní význam.

| 2.3 | Návrh vychází z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jenž usiluje o zrušení překážek volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu. |
| --- | --- |

2.3

Návrh vychází z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jenž usiluje o zrušení překážek volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu.

| 2.4 | Komise konstatuje, že podle odhadů Světové banky nemá 58 milionů spotřebitelů v EU platební účet a že přibližně 25 milionů z nich by si přálo si jej založit. |
| --- | --- |

2.4

Komise konstatuje, že podle odhadů Světové banky nemá 58 milionů spotřebitelů v EU platební účet a že přibližně 25 milionů z nich by si přálo si jej založit.

| 2.5 | Upozorňuje na to, že hospodářství směřuje k vyššímu objemu bezhotovostních a nemateriálních transakcí, které se týkají podniků, spotřebitelů a správních orgánů, avšak nenavrhuje žádné opatření pro širší využívání nepeněžních transakcí. |
| --- | --- |

2.5

Upozorňuje na to, že hospodářství směřuje k vyššímu objemu bezhotovostních a nemateriálních transakcí, které se týkají podniků, spotřebitelů a správních orgánů, avšak nenavrhuje žádné opatření pro širší využívání nepeněžních transakcí.

| 2.6 | V této souvislosti se domnívá, že je nezbytné vlastnit bankovní účet a mít přístup k finančním službám, přejeme-li si zajistit spotřebitelům využívání všech výhod jednotného trhu i finanční a sociální začlenění. |
| --- | --- |

2.6

V této souvislosti se domnívá, že je nezbytné vlastnit bankovní účet a mít přístup k finančním službám, přejeme-li si zajistit spotřebitelům využívání všech výhod jednotného trhu i finanční a sociální začlenění.

| 2.7 | Komise dále konstatuje, že aktuální podmínky jednotného trhu mohou některé poskytovatele platebních služeb odrazovat od investic na nových trzích. |
| --- | --- |

2.7

Komise dále konstatuje, že aktuální podmínky jednotného trhu mohou některé poskytovatele platebních služeb odrazovat od investic na nových trzích.

| 2.8 | Komise si přeje tyto překážky odstranit a za tímto účelem navrhuje:






  — | umožnit všem spotřebitelům nezávisle na jejich finanční situaci vlastnit platební účet se základními prvky v jakékoli zemi Evropské unie; |
| --- | --- | --- |

2.8

Komise si přeje tyto překážky odstranit a za tímto účelem navrhuje:

—

umožnit všem spotřebitelům nezávisle na jejich finanční situaci vlastnit platební účet se základními prvky v jakékoli zemi Evropské unie;

| — | přijmout opatření na zlepšení informovanosti o bankovních poplatcích, která by podporovala porovnatelnost; |
| --- | --- |

—

přijmout opatření na zlepšení informovanosti o bankovních poplatcích, která by podporovala porovnatelnost;

| — | zavést ve všech členských státech systém umožňující bankovní mobilitu. |
| --- | --- |

—

zavést ve všech členských státech systém umožňující bankovní mobilitu.

| 2.9 | Tato opatření podle názoru Komise přispějí k plnému fungování vnitřního trhu v oblasti finančních služeb a k jeho rozvoji. Spotřebitelé budou moci snadněji porovnat nabídky v Unii a pohybovat se v ní. Poskytovatelům platebních služeb budou zajištěny rovné podmínky, zjednodušení postupů a harmonizování pravidel pro vyhledávání nových trhů. |
| --- | --- |

2.9

Tato opatření podle názoru Komise přispějí k plnému fungování vnitřního trhu v oblasti finančních služeb a k jeho rozvoji. Spotřebitelé budou moci snadněji porovnat nabídky v Unii a pohybovat se v ní. Poskytovatelům platebních služeb budou zajištěny rovné podmínky, zjednodušení postupů a harmonizování pravidel pro vyhledávání nových trhů.

3.   Hodnocení návrhu směrnice

| 3.1 | EHSV souhlasí s analýzou Komise o zjištěných překážkách a nezbytnosti dokončit jednotných trh finančních služeb. Je toho názoru, že všichni spotřebitelé musí mít možnost otevřít bankovní účet, který mohou používat, protože bankovní začlenění je nutné pro dosažení žádoucího cíle. |
| --- | --- |

3.1

EHSV souhlasí s analýzou Komise o zjištěných překážkách a nezbytnosti dokončit jednotných trh finančních služeb. Je toho názoru, že všichni spotřebitelé musí mít možnost otevřít bankovní účet, který mohou používat, protože bankovní začlenění je nutné pro dosažení žádoucího cíle.

| 3.2 | Dále podporuje návrhy, jejichž cílem je vyřešit neprůhlednost bankovních poplatků a zlepšit mobilitu. Soudí, že přispějí k hospodářské soutěži, což bude prospěšné pro spotřebitele i poskytovatele platebních služeb. |
| --- | --- |

3.2

Dále podporuje návrhy, jejichž cílem je vyřešit neprůhlednost bankovních poplatků a zlepšit mobilitu. Soudí, že přispějí k hospodářské soutěži, což bude prospěšné pro spotřebitele i poskytovatele platebních služeb.

| 3.3 | Domnívá se, že přijetí směrnice je nejvhodnější možností, jelikož Komise správně upozornila na to, že doporučení nepřineslo očekávaný výsledek a dobrovolné postupy byly velmi nedostatečné. |
| --- | --- |

3.3

Domnívá se, že přijetí směrnice je nejvhodnější možností, jelikož Komise správně upozornila na to, že doporučení nepřineslo očekávaný výsledek a dobrovolné postupy byly velmi nedostatečné.

4.   Zvláštní připomínky

4.1   Porovnatelnost poplatků souvisejících s platebními účty

| 4.1.1 | Terminologie. EHSV plně souhlasí s návrhem Komise harmonizovat terminologii používanou pro poplatky. Tato harmonizace je nezbytná pro zlepšení chápání spotřebitelů a porovnatelnost. Nicméně si klade otázku o omezeném dopadu tohoto opatření a doporučuje, aby se harmonizace terminologie týkala všech poplatků. |
| --- | --- |

4.1.1

Terminologie. EHSV plně souhlasí s návrhem Komise harmonizovat terminologii používanou pro poplatky. Tato harmonizace je nezbytná pro zlepšení chápání spotřebitelů a porovnatelnost. Nicméně si klade otázku o omezeném dopadu tohoto opatření a doporučuje, aby se harmonizace terminologie týkala všech poplatků.

| 4.1.1.1 | Zaznamenává, že příslušné orgány pověřené v každém členském státě budou mít za úkol sestavit prozatímní seznamy, které budou předány Komisi. Soudí, že do jejich přípravy je nezbytné zapojit sdružení spotřebitelů a poskytovatele platebních služeb i spotřebitele, a to za účelem ověření, že zvolené termíny jsou skutečně srozumitelné pro všechny. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Zaznamenává, že příslušné orgány pověřené v každém členském státě budou mít za úkol sestavit prozatímní seznamy, které budou předány Komisi. Soudí, že do jejich přípravy je nezbytné zapojit sdružení spotřebitelů a poskytovatele platebních služeb i spotřebitele, a to za účelem ověření, že zvolené termíny jsou skutečně srozumitelné pro všechny.

| 4.1.1.2 | Upozorňuje na to, že používaný termín bude muset pokrývat stejné služby ve všech finančních institucích. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Upozorňuje na to, že používaný termín bude muset pokrývat stejné služby ve všech finančních institucích.

| 4.1.2 | Sdělení informací o poplatcích a glosář. EHSV vítá povinnost uloženou poskytovatelům platebních služeb poskytnout před uzavřením smlouvy sdělení informací o poplatcích obsahující seznam nejreprezentativnějších služeb a schvaluje ustanovení, jehož cílem je kdykoli umožnit přístup zdarma k tomuto sdělení, konkrétně jeho zveřejněním na internetových stránkách finančních institucí. Doporučuje, aby prezentace tohoto seznamu byla sjednocená. Dále navrhuje doplnit toto informační opatření o povinnost zaslat spotřebitelům nové sdělení informací při změně sazeb. |
| --- | --- |

4.1.2

Sdělení informací o poplatcích a glosář. EHSV vítá povinnost uloženou poskytovatelům platebních služeb poskytnout před uzavřením smlouvy sdělení informací o poplatcích obsahující seznam nejreprezentativnějších služeb a schvaluje ustanovení, jehož cílem je kdykoli umožnit přístup zdarma k tomuto sdělení, konkrétně jeho zveřejněním na internetových stránkách finančních institucí. Doporučuje, aby prezentace tohoto seznamu byla sjednocená. Dále navrhuje doplnit toto informační opatření o povinnost zaslat spotřebitelům nové sdělení informací při změně sazeb.

| 4.1.2.1 | Nicméně soudí, že sdělení informací se musí týkat všech poplatků. Je toho názoru, že omezení pouze na nejreprezentativnější poplatky neumožňuje spotřebitelům účinně porovnat nabídky různých finančních institucí, jelikož toto porovnání musí být provedeno na základě jejich potřeb. Každý spotřebitel má specifické potřeby, které nemusí být vždy ty, jež jsou uvedeny na seznamu. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Nicméně soudí, že sdělení informací se musí týkat všech poplatků. Je toho názoru, že omezení pouze na nejreprezentativnější poplatky neumožňuje spotřebitelům účinně porovnat nabídky různých finančních institucí, jelikož toto porovnání musí být provedeno na základě jejich potřeb. Každý spotřebitel má specifické potřeby, které nemusí být vždy ty, jež jsou uvedeny na seznamu.

| 4.1.2.2 | Budou-li ve sdělení informací uvedeny všechny poplatky, Výbor doporučuje, aby všechny rubriky sdělení informací byly prezentovány jednotně. Dále doporučuje harmonizaci prezentace informací podle druhu transakce (měsíčně, ročně, na každou transakci), aby se usnadnilo porovnání. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Budou-li ve sdělení informací uvedeny všechny poplatky, Výbor doporučuje, aby všechny rubriky sdělení informací byly prezentovány jednotně. Dále doporučuje harmonizaci prezentace informací podle druhu transakce (měsíčně, ročně, na každou transakci), aby se usnadnilo porovnání.

| 4.1.2.3 | Výbor dbá na transparentnost a domnívá se, že spotřebitelé musí mít možnost pochopit, je-li v jejich zájmu využívat či nikoli určitý balíček služeb podle jejich potřeb, a proto vítá povinnost podrobně uvést tuto nabídku ve sdělení informací. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Výbor dbá na transparentnost a domnívá se, že spotřebitelé musí mít možnost pochopit, je-li v jejich zájmu využívat či nikoli určitý balíček služeb podle jejich potřeb, a proto vítá povinnost podrobně uvést tuto nabídku ve sdělení informací.

| 4.1.2.4 | Rovněž vítá povinnost používat sjednocenou terminologii ve sdělení informací o poplatcích i ve výpisu poplatků, a to z důvodu srozumitelnosti. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Rovněž vítá povinnost používat sjednocenou terminologii ve sdělení informací o poplatcích i ve výpisu poplatků, a to z důvodu srozumitelnosti.

| 4.1.2.5 | EHSV zaznamenává zavedení glosářů. Nicméně je přesvědčen, že prioritou ve sděleních informací musí být používání jasných a srozumitelných termínů. |
| --- | --- |

4.1.2.5

EHSV zaznamenává zavedení glosářů. Nicméně je přesvědčen, že prioritou ve sděleních informací musí být používání jasných a srozumitelných termínů.

| 4.1.3 | Výpis poplatků. EHSV schvaluje povinnost zaslat spotřebitelům alespoň jednou ročně výpis všech účtovaných poplatků. Tato informace umožňuje spotřebitelům posoudit náklady na poskytování služeb, které jsou jim prodávány, a zvolit vhodné produkty. Podle jeho názoru se jedná o absolutní minimum a tento výpis musí být zasílán bezplatně. |
| --- | --- |

4.1.3

Výpis poplatků. EHSV schvaluje povinnost zaslat spotřebitelům alespoň jednou ročně výpis všech účtovaných poplatků. Tato informace umožňuje spotřebitelům posoudit náklady na poskytování služeb, které jsou jim prodávány, a zvolit vhodné produkty. Podle jeho názoru se jedná o absolutní minimum a tento výpis musí být zasílán bezplatně.

| 4.1.3.1 | Výbor však zdůrazňuje, že by bylo vhodné toto opatření doplnit o povinnost poskytovatelů platebních služeb předběžně informovat o zvláštních poplatcích před inkasováním z účtu, což umožní spotřebitelům přijmout nezbytná opatření před tímto inkasováním, doplnit hotovost na účtu či v případě potřeby proti nim vznést námitku. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Výbor však zdůrazňuje, že by bylo vhodné toto opatření doplnit o povinnost poskytovatelů platebních služeb předběžně informovat o zvláštních poplatcích před inkasováním z účtu, což umožní spotřebitelům přijmout nezbytná opatření před tímto inkasováním, doplnit hotovost na účtu či v případě potřeby proti nim vznést námitku.

| 4.1.4 | Srovnávací internetové stránky. EHSV podporuje poskytování informací o bankovních poplatcích prostřednictvím schválených či veřejných internetových stránek. Toto opatření přispěje k lepšímu informování spotřebitelů za podmínky, že srovnávací internetová stránka bude poskytovat záruku nezávislosti a informace budou úplné. Výbor soudí, že je třeba sledovat způsoby financování těchto internetových stránek. Dále si klade otázku ohledně způsobu zavádění těchto nástrojů, zvláště co se týče povahy údajů, jež budou poskytovány, zveřejňování pouze cen za jednotlivé transakce a služby nebo možnost provádět výpočty na základě individuálního profilu. |
| --- | --- |

4.1.4

Srovnávací internetové stránky. EHSV podporuje poskytování informací o bankovních poplatcích prostřednictvím schválených či veřejných internetových stránek. Toto opatření přispěje k lepšímu informování spotřebitelů za podmínky, že srovnávací internetová stránka bude poskytovat záruku nezávislosti a informace budou úplné. Výbor soudí, že je třeba sledovat způsoby financování těchto internetových stránek. Dále si klade otázku ohledně způsobu zavádění těchto nástrojů, zvláště co se týče povahy údajů, jež budou poskytovány, zveřejňování pouze cen za jednotlivé transakce a služby nebo možnost provádět výpočty na základě individuálního profilu.

| 4.1.4.1 | Výbor upozorňuje na to, že je třeba být velmi obezřetný ohledně podmínek přidělování osvědčení soukromým provozovatelům. Je přesvědčen, že tato osvědčení musí být vydávána příslušnými orgány členských států. |
| --- | --- |

4.1.4.1

Výbor upozorňuje na to, že je třeba být velmi obezřetný ohledně podmínek přidělování osvědčení soukromým provozovatelům. Je přesvědčen, že tato osvědčení musí být vydávána příslušnými orgány členských států.

| 4.1.4.2 | Dále se Výbor domnívá, že je nutné, aby na srovnávacích internetových stránkách byly používány termíny sjednocené terminologie. |
| --- | --- |

4.1.4.2

Dále se Výbor domnívá, že je nutné, aby na srovnávacích internetových stránkách byly používány termíny sjednocené terminologie.

| 4.1.4.3 | Výbor také doporučuje, aby na registru existoval seznam a odkaz na registry ostatních členských států, aby měli spotřebitelé jednoduchý přístup k sazbám všech finančních institucí v Unii, což bude užitečné zejména pro „migrující“ obyvatele. |
| --- | --- |

4.1.4.3

Výbor také doporučuje, aby na registru existoval seznam a odkaz na registry ostatních členských států, aby měli spotřebitelé jednoduchý přístup k sazbám všech finančních institucí v Unii, což bude užitečné zejména pro „migrující“ obyvatele.

4.2   Změna účtu

| 4.2.1 | EHSV podporuje návrhy Komise, které by přispěly ke zlepšení bankovní mobility, což je nezbytné vzhledem k psychologickým a technickým překážkám, jež jí brání. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV podporuje návrhy Komise, které by přispěly ke zlepšení bankovní mobility, což je nezbytné vzhledem k psychologickým a technickým překážkám, jež jí brání.

| 4.2.2 | Nicméně soudí, že by měla být uskutečněna nezávislá studie o možnosti zavést přenositelné číslo účtu, což je nejúčinnější řešení pro plně fungující mobilitu. |
| --- | --- |

4.2.2

Nicméně soudí, že by měla být uskutečněna nezávislá studie o možnosti zavést přenositelné číslo účtu, což je nejúčinnější řešení pro plně fungující mobilitu.

| 4.2.3 | Je toho názoru, že ve všech platebních institucích by měl být přinejmenším zaveden systém automatického převodu na období 15 měsíců, aby bylo možné zohlednit platby prováděné jednou do roka. |
| --- | --- |

4.2.3

Je toho názoru, že ve všech platebních institucích by měl být přinejmenším zaveden systém automatického převodu na období 15 měsíců, aby bylo možné zohlednit platby prováděné jednou do roka.

| 4.2.4 | Výbor vítá, že Komise stanovila způsob inkasování poplatků spojených se službou změny účtu, aby nedošlo k tomu, že by měly odrazující účinek. |
| --- | --- |

4.2.4

Výbor vítá, že Komise stanovila způsob inkasování poplatků spojených se službou změny účtu, aby nedošlo k tomu, že by měly odrazující účinek.

| 4.2.5 | Zdůrazňuje, že existují další překážky, zejména náklady na převod některých spořicích produktů či vlastnění hypotečního úvěru. |
| --- | --- |

4.2.5

Zdůrazňuje, že existují další překážky, zejména náklady na převod některých spořicích produktů či vlastnění hypotečního úvěru.

| 4.2.6 | Konstatuje, že informování o těchto opatřeních ve prospěch mobility má zásadní význam. Je toho názoru, že banka, kterou si spotřebitel zvolí, musí být jeho jediným partnerem. |
| --- | --- |

4.2.6

Konstatuje, že informování o těchto opatřeních ve prospěch mobility má zásadní význam. Je toho názoru, že banka, kterou si spotřebitel zvolí, musí být jeho jediným partnerem.

| 4.2.7 | Výbor se domnívá, že zaměstnanci poskytovatelů platebních služeb, zejména bankovní úředníci na přepážkách, musí projít odbornou přípravou zaměřenou na pomoc s bankovní mobilitou a je třeba poskytovat finanční vzdělávání, zejména prostřednictvím sdružení spotřebitelů. |
| --- | --- |

4.2.7

Výbor se domnívá, že zaměstnanci poskytovatelů platebních služeb, zejména bankovní úředníci na přepážkách, musí projít odbornou přípravou zaměřenou na pomoc s bankovní mobilitou a je třeba poskytovat finanční vzdělávání, zejména prostřednictvím sdružení spotřebitelů.

4.3   Přístup k platebnímu účtu

| 4.3.1 | EHSV samozřejmě souhlasí s postupem Komise. Domnívá se, že každý spotřebitel musí mít přístup k bankovnímu účtu se základními prvky, aby mohl mít přístup ke všem bankovním službám nezbytným v každodenním životě, v němž mají bezhotovostní transakce stále významnější dopad. Zdůrazňuje význam informování o existenci těchto služeb ze strany bank. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV samozřejmě souhlasí s postupem Komise. Domnívá se, že každý spotřebitel musí mít přístup k bankovnímu účtu se základními prvky, aby mohl mít přístup ke všem bankovním službám nezbytným v každodenním životě, v němž mají bezhotovostní transakce stále významnější dopad. Zdůrazňuje význam informování o existenci těchto služeb ze strany bank.

| 4.3.2 | Má však výhrady vůči omezování nabídky na „alespoň jednoho poskytovatele platebních služeb“ na území každého členského státu. V případě, že by tuto nabídku poskytovala pouze jedna finanční instituce, znamenalo by to pro ni příliš velkou zátěž a postihlo by ji to stejně jako spotřebitele, kteří by byli jejími klienty. Neexistence hospodářské soutěže by odstranila možnost volby pro spotřebitele a znamenala by povinnost přijmout stanovené podmínky, zejména sazební. |
| --- | --- |

4.3.2

Má však výhrady vůči omezování nabídky na „alespoň jednoho poskytovatele platebních služeb“ na území každého členského státu. V případě, že by tuto nabídku poskytovala pouze jedna finanční instituce, znamenalo by to pro ni příliš velkou zátěž a postihlo by ji to stejně jako spotřebitele, kteří by byli jejími klienty. Neexistence hospodářské soutěže by odstranila možnost volby pro spotřebitele a znamenala by povinnost přijmout stanovené podmínky, zejména sazební.

| 4.3.3 | Soudí, že seznam platebních služeb se základními prvky uvedený v článku 16 musí představovat minimum, přičemž je na každém členském státu, aby zahrnul dodatečné služby související zejména se specifiky daného státu. |
| --- | --- |

4.3.3

Soudí, že seznam platebních služeb se základními prvky uvedený v článku 16 musí představovat minimum, přičemž je na každém členském státu, aby zahrnul dodatečné služby související zejména se specifiky daného státu.

| 4.3.4 | Výbor je toho názoru, že banka má sama rozhodnout, zda povolí příslušný nekrytý bankovní úvěr. |
| --- | --- |

4.3.4

Výbor je toho názoru, že banka má sama rozhodnout, zda povolí příslušný nekrytý bankovní úvěr.

| 4.3.5 | Výbor souhlasí s tím, aby byly základní služby bezplatné, nebo aby byly poplatky za ně omezeny. |
| --- | --- |

4.3.5

Výbor souhlasí s tím, aby byly základní služby bezplatné, nebo aby byly poplatky za ně omezeny.

4.4   Příslušné orgány, alternativní řešení sporů, sankce

| 4.4.1 | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je třeba stanovit kontroly a odrazující sankce v případě nedodržování ustanovení stanovených směrnicí, a zdůrazňuje, že účinnost kontrol bude zajištěna pouze tehdy, pokud vnitrostátní orgány budou mít k dispozici dostatečné prostředky k plnění úkolů, které jim jsou uloženy. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je třeba stanovit kontroly a odrazující sankce v případě nedodržování ustanovení stanovených směrnicí, a zdůrazňuje, že účinnost kontrol bude zajištěna pouze tehdy, pokud vnitrostátní orgány budou mít k dispozici dostatečné prostředky k plnění úkolů, které jim jsou uloženy.

| 4.4.2 | Připomíná, že podporuje alternativní systémy řešení sporů za podmínky, že budou nezávislé. |
| --- | --- |

4.4.2

Připomíná, že podporuje alternativní systémy řešení sporů za podmínky, že budou nezávislé.

4.5   Závěrečná ustanovení

| 4.5.1 | EHSV schvaluje delegování pravomocí Komisi za podmínky, že jeho způsob bude jasně definován a bude zajištěna jeho transparentnost. |
| --- | --- |

4.5.1

EHSV schvaluje delegování pravomocí Komisi za podmínky, že jeho způsob bude jasně definován a bude zajištěna jeho transparentnost.

| 4.5.2 | Podporuje politiku posuzování Komise. |
| --- | --- |

4.5.2

Podporuje politiku posuzování Komise.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 151, 17.6.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 24.

2

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/44

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh

COM(2013) 288 final – 2013/0150 (COD)

2013/C 341/10

Samostatný zpravodaj: Pedro NARRO

Dne 23. května 2013 se Evropský parlament a dne 6. června 2013 Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh

COM(2013) 288 final – 2013/0150 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. července 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání ze dne 18. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 154 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Návrh Evropské komise přispívá k významnému zlepšení praktického uplatňování nového nařízení o biocidních přípravcích od 1. září 2013, vyjasňuje fungování přechodných pravidel a poskytuje větší právní jistotu subjektům trhu. |
| --- | --- |

1.1

Návrh Evropské komise přispívá k významnému zlepšení praktického uplatňování nového nařízení o biocidních přípravcích od 1. září 2013, vyjasňuje fungování přechodných pravidel a poskytuje větší právní jistotu subjektům trhu.

| 1.2 | EHSV lituje, že v průběhu složitého a dlouhého procesu přijímání nových evropských právních předpisů o biocidních přípravcích Komise, Rada ani Parlament neuvažovaly v předstihu o tom, jak rušivé účinky mohou mít matoucí a nejasná přechodná pravidla. |
| --- | --- |

1.2

EHSV lituje, že v průběhu složitého a dlouhého procesu přijímání nových evropských právních předpisů o biocidních přípravcích Komise, Rada ani Parlament neuvažovaly v předstihu o tom, jak rušivé účinky mohou mít matoucí a nejasná přechodná pravidla.

| 1.3 | EHSV souhlasí, že je třeba změnit nařízení o biocidních přípravcích předtím, než vstoupí v platnost (1), aby se tak usnadnil přechod mezi směrnicí 98/8/ES a uvedeným nařízením. Pro zajištění řádného fungování systému je zapotřebí koherentní rámec, který bude obsahovat přechodná opatření, jež umožní postupnou změnu systému subjektům trhu i členským státům. |
| --- | --- |

1.3

EHSV souhlasí, že je třeba změnit nařízení o biocidních přípravcích předtím, než vstoupí v platnost (1), aby se tak usnadnil přechod mezi směrnicí 98/8/ES a uvedeným nařízením. Pro zajištění řádného fungování systému je zapotřebí koherentní rámec, který bude obsahovat přechodná opatření, jež umožní postupnou změnu systému subjektům trhu i členským státům.

| 1.4 | EHSV vnímá pozitivně změny zavedené v souvislosti s přechodnými opatřeními, pokud jde o ošetřené předměty a hodnocení stávajících účinných látek a biocidních přípravků. Tyto změny zabrání tomu, aby se fakticky zmrazilo uvádění velké části nových ošetřených předmětů na trh, a umožní, aby mohly být na trh uvedeny za předpokladu, že úplná žádost o schválení účinné látky (účinných látek) obsažené (obsažených) v těchto ošetřených předmětech bude předložena nejpozději do 1. září 2016 (2). Tyto změny také umožní lepší přechod na harmonizovaný systém povolování pro již existující biocidní přípravky (3). |
| --- | --- |

1.4

EHSV vnímá pozitivně změny zavedené v souvislosti s přechodnými opatřeními, pokud jde o ošetřené předměty a hodnocení stávajících účinných látek a biocidních přípravků. Tyto změny zabrání tomu, aby se fakticky zmrazilo uvádění velké části nových ošetřených předmětů na trh, a umožní, aby mohly být na trh uvedeny za předpokladu, že úplná žádost o schválení účinné látky (účinných látek) obsažené (obsažených) v těchto ošetřených předmětech bude předložena nejpozději do 1. září 2016 (2). Tyto změny také umožní lepší přechod na harmonizovaný systém povolování pro již existující biocidní přípravky (3).

| 1.5 | Co se týče nového ustanovení o povinném sdílení studií rozpadu a chování v životním prostředí týkajících se přílohy II nařízení (ES) č. 1451/2007, žádá EHSV Komisi, aby zajistila, že nová povinnost nenaruší hospodářskou soutěž a negativně neovlivní inovační schopnosti některých podniků. |
| --- | --- |

1.5

Co se týče nového ustanovení o povinném sdílení studií rozpadu a chování v životním prostředí týkajících se přílohy II nařízení (ES) č. 1451/2007, žádá EHSV Komisi, aby zajistila, že nová povinnost nenaruší hospodářskou soutěž a negativně neovlivní inovační schopnosti některých podniků.

| 1.6 | EHSV souhlasí s tím, aby do těchto změn právních předpisů bylo možné zahrnout další významná témata, jako jsou otázky týkající se přístupu k informacím, definice výrobků spadajících do kategorie biocidních přípravků a povinnosti sdílet údaje. |
| --- | --- |

1.6

EHSV souhlasí s tím, aby do těchto změn právních předpisů bylo možné zahrnout další významná témata, jako jsou otázky týkající se přístupu k informacím, definice výrobků spadajících do kategorie biocidních přípravků a povinnosti sdílet údaje.

2.   Úvod

| 2.1 | Biocidní přípravky jsou veškeré účinné látky nebo směsi obsahující jednu nebo více účinných látek ve formě, v níž jsou dodávány uživateli, určené k ničení, odpuzování a zneškodňování jakéhokoliv škodlivého organismu, k zabránění působení tohoto organismu nebo dosažení jiného regulačního účinku na tento organismus chemickým anebo biologickým způsobem. Za biocidní přípravky se pokládají také všechny látky, směsi a prostředky uvedené na trh s úmyslem vyrábět účinné látky (4). Biocidní přípravky jsou součástí každodenního života – zabraňují šíření nemocí a podporují vysokou úroveň hygieny v prostředích s velkou hustotou obyvatel. |
| --- | --- |

2.1

Biocidní přípravky jsou veškeré účinné látky nebo směsi obsahující jednu nebo více účinných látek ve formě, v níž jsou dodávány uživateli, určené k ničení, odpuzování a zneškodňování jakéhokoliv škodlivého organismu, k zabránění působení tohoto organismu nebo dosažení jiného regulačního účinku na tento organismus chemickým anebo biologickým způsobem. Za biocidní přípravky se pokládají také všechny látky, směsi a prostředky uvedené na trh s úmyslem vyrábět účinné látky (4). Biocidní přípravky jsou součástí každodenního života – zabraňují šíření nemocí a podporují vysokou úroveň hygieny v prostředích s velkou hustotou obyvatel.

| 2.2 | Pravidla týkající se dodávání biocidních přípravků na trh ve Společenství byla stanovena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (5). Tato směrnice v Evropě uvádí do souladu právní předpisy týkající se těchto výrobků a stanoví společné zásady pro hodnocení a povolování biocidních přípravků, čímž předchází ekonomickým/administrativních překážkám. |
| --- | --- |

2.2

Pravidla týkající se dodávání biocidních přípravků na trh ve Společenství byla stanovena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (5). Tato směrnice v Evropě uvádí do souladu právní předpisy týkající se těchto výrobků a stanoví společné zásady pro hodnocení a povolování biocidních přípravků, čímž předchází ekonomickým/administrativních překážkám.

| 2.3 | Dne 16. května 2013 představila Evropská komise nový návrh, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh (6). Toto nařízení o biocidních přípravcích bylo přijato dne 22. května 2012 (7) a mělo by vstoupit v platnost 1. září 2013. Nové právní předpisy budou znamenat zrušení směrnice 98/8/ES a jsou výsledkem intenzivní veřejné konzultace a detailního posouzení dopadu vypracovaného Evropskou komisí (8). |
| --- | --- |

2.3

Dne 16. května 2013 představila Evropská komise nový návrh, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh (6). Toto nařízení o biocidních přípravcích bylo přijato dne 22. května 2012 (7) a mělo by vstoupit v platnost 1. září 2013. Nové právní předpisy budou znamenat zrušení směrnice 98/8/ES a jsou výsledkem intenzivní veřejné konzultace a detailního posouzení dopadu vypracovaného Evropskou komisí (8).

| 2.4 | Účelem nařízení je zlepšit volný pohyb biocidních přípravků v Unii a současně zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví lidí i zvířat a ochrany životního prostředí. Nařízení zachovává strukturu směrnice 98/8 a je založeno na zásadě předběžné opatrnosti s cílem zaručit, že výroba a uvádění na trh účinných látek a biocidních přípravků nebudou mít škodlivé účinky na zdraví a životní prostředí. |
| --- | --- |

2.4

Účelem nařízení je zlepšit volný pohyb biocidních přípravků v Unii a současně zajistit vysokou úroveň ochrany zdraví lidí i zvířat a ochrany životního prostředí. Nařízení zachovává strukturu směrnice 98/8 a je založeno na zásadě předběžné opatrnosti s cílem zaručit, že výroba a uvádění na trh účinných látek a biocidních přípravků nebudou mít škodlivé účinky na zdraví a životní prostředí.

| 2.5 | Cílem těchto právních předpisů je odstranit mezery, jež byly zjištěny v předchozím legislativním rámci, a dodat dynamiku fungování systému povolování tím, že se systém zjednoduší, zruší se překážky, které stojí v cestě obchodu s biocidními přípravky, a harmonizují se určitá ustanovení. |
| --- | --- |

2.5

Cílem těchto právních předpisů je odstranit mezery, jež byly zjištěny v předchozím legislativním rámci, a dodat dynamiku fungování systému povolování tím, že se systém zjednoduší, zruší se překážky, které stojí v cestě obchodu s biocidními přípravky, a harmonizují se určitá ustanovení.

| 2.6 | Komise se ještě předtím, než nařízení o biocidních přípravcích 528/2012 vstoupí v platnost, rozhodla předložit formální změnu tohoto nařízení poté, co identifikovala jistá ustanovení tohoto nařízení, která by mohla narušit jeho fungování. Cílem této změny je:






  — | znemožnit, aby přechodná pravidla nařízení o biocidních přípravcích v praxi způsobila až jedenáctileté zmrazení trhu s předměty ošetřenými biocidními látkami, které jsou zákonně na trhu EU, ale dosud nebyly na úrovni EU posouzeny; |
| --- | --- | --- |

2.6

Komise se ještě předtím, než nařízení o biocidních přípravcích 528/2012 vstoupí v platnost, rozhodla předložit formální změnu tohoto nařízení poté, co identifikovala jistá ustanovení tohoto nařízení, která by mohla narušit jeho fungování. Cílem této změny je:

—

znemožnit, aby přechodná pravidla nařízení o biocidních přípravcích v praxi způsobila až jedenáctileté zmrazení trhu s předměty ošetřenými biocidními látkami, které jsou zákonně na trhu EU, ale dosud nebyly na úrovni EU posouzeny;

| — | odstranit neúmyslné tržní překážky, jež by mohly v důsledku uplatňování nařízení poškodit některé subjekty. |
| --- | --- |

—

odstranit neúmyslné tržní překážky, jež by mohly v důsledku uplatňování nařízení poškodit některé subjekty.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV v roce 2010 přijal stanovisko k nařízení č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (9). Výbor hájil názor, že je vhodné nahradit směrnici nařízením o biocidních přípravcích s cílem dosáhnout zjednodušení a sladění právních předpisů. |
| --- | --- |

3.1

EHSV v roce 2010 přijal stanovisko k nařízení č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (9). Výbor hájil názor, že je vhodné nahradit směrnici nařízením o biocidních přípravcích s cílem dosáhnout zjednodušení a sladění právních předpisů.

| 3.2 | I přes posouzení dopadu, veřejnou konzultaci a různé zprávy vypracované v rámci procesu přijímání tohoto nařízení kritika zejména malých a středních dodavatelů týkající se toho, že v důsledku provádění nařízení by mohla na trhu vzniknout významná omezení a dysfunkce, byla důvodem k tomu, aby Komise urychleně reagovala a předložila soubor změn, které odstraňují škodlivé účinky obchodních překážek, jež by mohly vzniknout v důsledku evropských právních předpisů týkajících se biocidních přípravků a konkrétně přechodných ustanovení. |
| --- | --- |

3.2

I přes posouzení dopadu, veřejnou konzultaci a různé zprávy vypracované v rámci procesu přijímání tohoto nařízení kritika zejména malých a středních dodavatelů týkající se toho, že v důsledku provádění nařízení by mohla na trhu vzniknout významná omezení a dysfunkce, byla důvodem k tomu, aby Komise urychleně reagovala a předložila soubor změn, které odstraňují škodlivé účinky obchodních překážek, jež by mohly vzniknout v důsledku evropských právních předpisů týkajících se biocidních přípravků a konkrétně přechodných ustanovení.

| 3.3 | EHSV oceňuje, že Komise přistoupila ke změně některých článků a tím usnadnila racionálnější používání právních předpisů týkajících se biocidních přípravků. Nicméně dle EHSV měly být po zahájení přezkumu nařízení komplexněji a systematičtěji řešeny některé mezery původního předpisu v oblastech přístupu k informacím, povinnosti sdílet údaje a definice výrobků spadajících do kategorie biocidních přípravků. |
| --- | --- |

3.3

EHSV oceňuje, že Komise přistoupila ke změně některých článků a tím usnadnila racionálnější používání právních předpisů týkajících se biocidních přípravků. Nicméně dle EHSV měly být po zahájení přezkumu nařízení komplexněji a systematičtěji řešeny některé mezery původního předpisu v oblastech přístupu k informacím, povinnosti sdílet údaje a definice výrobků spadajících do kategorie biocidních přípravků.

| 3.4 | Změny v přechodných pravidlech, zejména pokud jde o články 86, 89 a 94 nařízení č. 528/2012, zabrání ochromení trhu s některými stávajícími účinnými látkami či faktickému zákazu nově ošetřených předmětů od 1. září 2013 až do schválení poslední účinné látky obsažené v předmětech. EHSV se domnívá, že tyto změny v přechodných pravidlech napraví významné vedlejší škody, které by vznikly v případě, že by uvedené články zůstaly v původním znění. |
| --- | --- |

3.4

Změny v přechodných pravidlech, zejména pokud jde o články 86, 89 a 94 nařízení č. 528/2012, zabrání ochromení trhu s některými stávajícími účinnými látkami či faktickému zákazu nově ošetřených předmětů od 1. září 2013 až do schválení poslední účinné látky obsažené v předmětech. EHSV se domnívá, že tyto změny v přechodných pravidlech napraví významné vedlejší škody, které by vznikly v případě, že by uvedené články zůstaly v původním znění.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Ustanovení čl. 89 odst. 4 a čl. 93 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví přechodná období pro vyřazování biocidních přípravků, kterým nebylo uděleno povolení. Nově navrhované znění navrhuje rozšířit tato období i na ty biocidní přípravky, které již jsou na trhu a kterým je sice povolení uděleno, ale u kterých podmínky povolení vyžadují změnu přípravku. EHSV má za to, že v tomto případě by měla být u lhůt zavedena výjimka z obecného pravidla, pokud bude žádost zamítnuta. EHSV navrhuje, aby v případě, že je některý výrobek povolen s tím, že musí být změněn, byla prodloužena lhůta, aby bylo možné jej používat a prodávat na trhu až do vyčerpání zásob. |
| --- | --- |

4.1

Ustanovení čl. 89 odst. 4 a čl. 93 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví přechodná období pro vyřazování biocidních přípravků, kterým nebylo uděleno povolení. Nově navrhované znění navrhuje rozšířit tato období i na ty biocidní přípravky, které již jsou na trhu a kterým je sice povolení uděleno, ale u kterých podmínky povolení vyžadují změnu přípravku. EHSV má za to, že v tomto případě by měla být u lhůt zavedena výjimka z obecného pravidla, pokud bude žádost zamítnuta. EHSV navrhuje, aby v případě, že je některý výrobek povolen s tím, že musí být změněn, byla prodloužena lhůta, aby bylo možné jej používat a prodávat na trhu až do vyčerpání zásob.

| 4.2 | Evropská agentura pro chemické látky (ECHA) musí dbát na to, aby seznam, jejž zveřejňuje (článek 95), obsahoval pouze informace o příslušných dodavatelích, kteří podporují obnovu určité účinné látky. |
| --- | --- |

4.2

Evropská agentura pro chemické látky (ECHA) musí dbát na to, aby seznam, jejž zveřejňuje (článek 95), obsahoval pouze informace o příslušných dodavatelích, kteří podporují obnovu určité účinné látky.

| 4.3 | Pokud jde o přístup k informacím podle čl. 66 odst. 3, domnívá se EHSV, že je třeba dbát na to, aby byly správně vyváženy veřejný zájem a oprávněné soukromé zájmy. Automatické a systematické poskytování informací o názvu a adrese výrobce nějaké účinné látky jakékoliv třetí osobě, jež si je vyžádá, by mohlo narušit ochranu obchodních zájmů držitele povolení. |
| --- | --- |

4.3

Pokud jde o přístup k informacím podle čl. 66 odst. 3, domnívá se EHSV, že je třeba dbát na to, aby byly správně vyváženy veřejný zájem a oprávněné soukromé zájmy. Automatické a systematické poskytování informací o názvu a adrese výrobce nějaké účinné látky jakékoliv třetí osobě, jež si je vyžádá, by mohlo narušit ochranu obchodních zájmů držitele povolení.

| 4.4 | EHSV ve svém stanovisku k nařízení o biocidních přípravcích přijal příznivě povinnost sdílet údaje o testování na zvířatech. Jeden z nejpozitivnějších aspektů nové právní úpravy totiž spočívá v zabránění zbytečnému trápení obratlovců způsobenému neustálým opakováním toxikologických studií. Komise by v každém případě měla vyhodnotit, zda je povinnost sdílet údaje – kromě údajů o toxikologických a ekotoxikologických studiích také o všech studiích rozpadu a chování v životním prostředí týkajících se látek zahrnutých do přílohy II nařízení (ES) č. 1451/2007 – vyvážená a podporuje rozvoj nových účinných látek. Účinná kompenzace a ochrana údajů až do roku 2025 mají zásadní význam pro to, aby se předešlo neoprávněnému využití výsledků cizí práce. |
| --- | --- |

4.4

EHSV ve svém stanovisku k nařízení o biocidních přípravcích přijal příznivě povinnost sdílet údaje o testování na zvířatech. Jeden z nejpozitivnějších aspektů nové právní úpravy totiž spočívá v zabránění zbytečnému trápení obratlovců způsobenému neustálým opakováním toxikologických studií. Komise by v každém případě měla vyhodnotit, zda je povinnost sdílet údaje – kromě údajů o toxikologických a ekotoxikologických studiích také o všech studiích rozpadu a chování v životním prostředí týkajících se látek zahrnutých do přílohy II nařízení (ES) č. 1451/2007 – vyvážená a podporuje rozvoj nových účinných látek. Účinná kompenzace a ochrana údajů až do roku 2025 mají zásadní význam pro to, aby se předešlo neoprávněnému využití výsledků cizí práce.

| 4.5 | EHSV má za to, že prodloužení lhůty, kterou mají státy k tomu, aby se vyjádřily k povolení nějakého biocidního přípravku poté, co je přijato rozhodnutí o schválení určité účinné látky pro konkrétní typ přípravku, ze dvou na tři roky (článek 89 nařízení 528/2012), je logické. Pokud by změna nebyla učiněna, hrozilo by s ohledem na různé fáze procesu povolování neustálé porušování lhůt a následné ochromení celého procesu. |
| --- | --- |

4.5

EHSV má za to, že prodloužení lhůty, kterou mají státy k tomu, aby se vyjádřily k povolení nějakého biocidního přípravku poté, co je přijato rozhodnutí o schválení určité účinné látky pro konkrétní typ přípravku, ze dvou na tři roky (článek 89 nařízení 528/2012), je logické. Pokud by změna nebyla učiněna, hrozilo by s ohledem na různé fáze procesu povolování neustálé porušování lhůt a následné ochromení celého procesu.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  V platnost by měl vstoupit dne 1. září 2013.

1

(2)  Článek 94 nařízení č. 528/2012.

2

(3)  Článek 89 nařízení č. 528/2012.

3

(4)  Směrnice 98/8/ES.

4

(5)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998.

5

(6)  COM(2013) 288 final.

6

(7)  Úř. věst. L 167, 27.6.2012.

7

(8)  SEC(2009) 773.

8

(9)  Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 62.

9

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/47

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU

COM(2013) 315 final – 2013/0166 (COD)

a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall a o změně směrnice 2007/46/ES

COM(2013) 316 final – 2013/0165 (COD)

2013/C 341/11

Hlavní zpravodaj: pan McDONOGH

Dne 1. července 2013 se Evropský parlament a dne 5. července 2013 Evropská rada, v souladu s článkem 91 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU

COM(2013) 315 final – 2013/0166 (COD).

Dne 27. června 2013 se Rada a dne 1. července 2013 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall a o změně směrnice 2007/46/ES

COM(2013) 316 v konečném znění – 2013/0165 (COD).

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Evropský hospodářský a sociální výbor na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 19. září 2013), pana McDonogha hlavním zpravodajem a přijal následující stanovisko 141 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor připomíná, že v roce 2012 na silnicích EU zahynulo 28 000 osob a 1,5 milionu osob bylo zraněno. Výbor je pevně přesvědčen, že snížení počtu obětí dopravních nehod je vysoce významnou společenskou otázkou a souhlasí s ambiciózním záměrem Komise snížit počet těchto obětí v období 2011–2020 o polovinu ve srovnání s rokem 2010. |
| --- | --- |

1.1

Výbor připomíná, že v roce 2012 na silnicích EU zahynulo 28 000 osob a 1,5 milionu osob bylo zraněno. Výbor je pevně přesvědčen, že snížení počtu obětí dopravních nehod je vysoce významnou společenskou otázkou a souhlasí s ambiciózním záměrem Komise snížit počet těchto obětí v období 2011–2020 o polovinu ve srovnání s rokem 2010.

| 1.2 | Výbor vítá navrhované rozhodnutí a nařízení o zavedení systému eCall, jež předložila Komise a jejichž cílem je zajistit, že od října 2015 budou všechny nové modely osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel vybaveny systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a že bude vytvořena nezbytná infrastruktura pro řádný příjem a vyřizování volání eCall ve střediscích pro odezvu na tísňová volání (centrech tísňového volání), a tím zajištěna kompatibilita, interoperabilita a návaznost služby eCall v celé EU. |
| --- | --- |

1.2

Výbor vítá navrhované rozhodnutí a nařízení o zavedení systému eCall, jež předložila Komise a jejichž cílem je zajistit, že od října 2015 budou všechny nové modely osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel vybaveny systémem eCall využívajícím linku tísňového volání 112 a že bude vytvořena nezbytná infrastruktura pro řádný příjem a vyřizování volání eCall ve střediscích pro odezvu na tísňová volání (centrech tísňového volání), a tím zajištěna kompatibilita, interoperabilita a návaznost služby eCall v celé EU.

| 1.3 | EHSV souhlasí se závěry posouzení dopadů systému eCall, jež ukázaly, že povinné zavedení systému eCall je jediným způsobem, jak zpřístupnit přínosy tohoto systému občanům Unie. Výbor Komisi již v řadě dřívějších stanovisek upozorňoval, že dobrovolný přístup nebude úspěšný. |
| --- | --- |

1.3

EHSV souhlasí se závěry posouzení dopadů systému eCall, jež ukázaly, že povinné zavedení systému eCall je jediným způsobem, jak zpřístupnit přínosy tohoto systému občanům Unie. Výbor Komisi již v řadě dřívějších stanovisek upozorňoval, že dobrovolný přístup nebude úspěšný.

| 1.4 | EHSV poznamenává, že návrhy se budou týkat pouze nových typů vozidel poprvé registrovaných 1. října 2015 a později a že stávající modely mohou být i po tomto datu i nadále vyráběny a prodávány bez systému eCall. Výbor si je vědom možných finančních nákladů pro výrobce automobilů, vyzývá je však, aby technologie systému eCall co nejdříve instalovali i do stávajících modelů automobilů, jež budou vyráběny po říjnu 2015. |
| --- | --- |

1.4

EHSV poznamenává, že návrhy se budou týkat pouze nových typů vozidel poprvé registrovaných 1. října 2015 a později a že stávající modely mohou být i po tomto datu i nadále vyráběny a prodávány bez systému eCall. Výbor si je vědom možných finančních nákladů pro výrobce automobilů, vyzývá je však, aby technologie systému eCall co nejdříve instalovali i do stávajících modelů automobilů, jež budou vyráběny po říjnu 2015.

| 1.5 | Výbor konstatuje, že návrh neobsahuje ustanovení o technologiích systému eCall pro motocykly a další dvoukolová motorová vozidla. Protože riziko usmrcení a zranění řidičů a cestujících využívajících tyto druhy vozidel je významným problémem, vyzývá EHSV výrobce a členské státy, aby systém eCall co nejdříve rozšířili i na dvoukolová motorová vozidla. |
| --- | --- |

1.5

Výbor konstatuje, že návrh neobsahuje ustanovení o technologiích systému eCall pro motocykly a další dvoukolová motorová vozidla. Protože riziko usmrcení a zranění řidičů a cestujících využívajících tyto druhy vozidel je významným problémem, vyzývá EHSV výrobce a členské státy, aby systém eCall co nejdříve rozšířili i na dvoukolová motorová vozidla.

| 1.6 | Výbor rovněž znovu vyzývá Komisi, aby co nejrychleji připravila návrhy explicitně ke zlepšení aktivní a pasivní bezpečnosti dvoukolových motorových vozidel. |
| --- | --- |

1.6

Výbor rovněž znovu vyzývá Komisi, aby co nejrychleji připravila návrhy explicitně ke zlepšení aktivní a pasivní bezpečnosti dvoukolových motorových vozidel.

| 1.7 | EHSV je potěšen úspěšností orgánů bezpečnosti silničního provozu zřízených v řadě členských států, jejichž úkolem je zajišťovat dohled nad prováděním národní strategie bezpečnosti silničního provozu, poskytovat poradenství k politice bezpečnosti silničního provozu a podporovat osvědčené postupy v oblasti bezpečnosti silničního provozu. Výbor se domnívá, že by měla být zřízena evropské agentura pro bezpečnost silničního provozu, jež by pomohla harmonizovat a řídit bezpečnost silničního provozu v celé EU, a to mimo jiné zaváděním systému eCall. V tomto orgánu by zasedali také experti na bezpečnost silničního provozu jmenovaní členskými státy. |
| --- | --- |

1.7

EHSV je potěšen úspěšností orgánů bezpečnosti silničního provozu zřízených v řadě členských států, jejichž úkolem je zajišťovat dohled nad prováděním národní strategie bezpečnosti silničního provozu, poskytovat poradenství k politice bezpečnosti silničního provozu a podporovat osvědčené postupy v oblasti bezpečnosti silničního provozu. Výbor se domnívá, že by měla být zřízena evropské agentura pro bezpečnost silničního provozu, jež by pomohla harmonizovat a řídit bezpečnost silničního provozu v celé EU, a to mimo jiné zaváděním systému eCall. V tomto orgánu by zasedali také experti na bezpečnost silničního provozu jmenovaní členskými státy.

| 1.8 | Výbor připomíná Komisi svá předchozí stanoviska, jež se zabývala tematikou bezpečnosti silničního provozu a vyjadřovala se k potřebě povinného zavedení služby eCall (1). |
| --- | --- |

1.8

Výbor připomíná Komisi svá předchozí stanoviska, jež se zabývala tematikou bezpečnosti silničního provozu a vyjadřovala se k potřebě povinného zavedení služby eCall (1).

2.   Shrnutí návrhů

2.1   Služba eCall

Služba eCall je technologie určená k vyslání palubního tísňového volání využívajícího celounijní linku tísňového volání 112, a to buď automaticky, v případě nehody, nebo manuální aktivací. Systém eCall v případě vážné nehody automaticky vytočí jednotné evropské číslo linky tísňového volání 112. Záchranným službám sdělí polohu vozidla, a to i v případě, že je řidič v bezvědomí nebo není schopen telefonovat. V roce 2011 přijala Komise doporučení 2011/750/EU, aby operátoři mobilních sítí zaručili, že jejich sítě budou schopny provádět službu eCall.

2.2   Jen okolo 0,7 % vozidel v EU je v současnosti vybaveno soukromými systémy eCall, přičemž toto číslo roste jen pomalu. Tyto vlastní systémy neposkytují celounijní operabilitu nebo návaznost.

2.3   Návrh nařízení

Návrh nařízení usiluje o vytvoření požadavků na schválení typu pro technologii eCall a o její povinnou instalaci do nových typů osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel od října 2015. Nařízení stanoví povinnosti výrobců a členských států, požadavky na ochranu soukromí a osobních údajů uživatelů, vozidla, jichž se týká, a datum vstupu v platnost.

2.4   Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí se snaží zajistit, aby byla všechna střediska pro odezvu tísňového volání (centra tísňového volání) povinna vyřizovat volání eCall, spuštěná – ať už automaticky, nebo manuálně – v případě nehody. Komise chce zajistit, aby do 1. října 2015 byla služba eCall důsledně poskytována, přenášena a zpracovávána v celé EU.

2.5   Ustanovení nařízení

Návrh nařízení ukládá mj. tyto právní požadavky:

| 2.5.1 | Výrobci osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel musí zajistit, že od října 2015 budou všechny nové modely vyráběny a schvalovány s odpovídajícími systémy eCall. |
| --- | --- |

2.5.1

Výrobci osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel musí zajistit, že od října 2015 budou všechny nové modely vyráběny a schvalovány s odpovídajícími systémy eCall.

| 2.5.2 | Členské státy by měly zajistit, že od 1. října 2015 obdrží všechny typy vozidel, jež spadají do působnosti navrhovaného nařízení, evropské schválení typu vozidla jako celku. |
| --- | --- |

2.5.2

Členské státy by měly zajistit, že od 1. října 2015 obdrží všechny typy vozidel, jež spadají do působnosti navrhovaného nařízení, evropské schválení typu vozidla jako celku.

| 2.5.3 | Orgány příslušné pro schvalování typu musí zajistit, že tato vozidla splní před vydáním osvědčení o schválení předepsané normy. |
| --- | --- |

2.5.3

Orgány příslušné pro schvalování typu musí zajistit, že tato vozidla splní před vydáním osvědčení o schválení předepsané normy.

| 2.5.4 | Výrobci musí zajistit, aby technologie eCall nepodléhala žádnému stálému zaznamenávání polohy vozidel. |
| --- | --- |

2.5.4

Výrobci musí zajistit, aby technologie eCall nepodléhala žádnému stálému zaznamenávání polohy vozidel.

| 2.5.5 | Jsou požadovány dostatečné záruky zamezující sledování a uživatelé musí být informováni o tom, jak budou údaje používané systémem zpracovávány. |
| --- | --- |

2.5.5

Jsou požadovány dostatečné záruky zamezující sledování a uživatelé musí být informováni o tom, jak budou údaje používané systémem zpracovávány.

| 2.5.6 | Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci týkajících se stanovení technických požadavků na palubní systémy eCall, stanovení požadavků v oblasti soukromí uživatelů a, na základě analýzy poměru nákladů a přínosů, stanovení výjimek pro určité druhy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel. |
| --- | --- |

2.5.6

Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci týkajících se stanovení technických požadavků na palubní systémy eCall, stanovení požadavků v oblasti soukromí uživatelů a, na základě analýzy poměru nákladů a přínosů, stanovení výjimek pro určité druhy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Výbor připomíná, že v uplynulém roce na silnicích EU zahynulo 28 000 osob a 1,5 milionu osob bylo zraněno. Při volání záchranné služby k silniční nehodě má každá minuta zásadní význam pro záchranu životů a snížení závažnosti zranění. Nicméně lidé zranění při nehodě nejsou vždy fyzicky schopni záchrannou službu přivolat. |
| --- | --- |

3.1

Výbor připomíná, že v uplynulém roce na silnicích EU zahynulo 28 000 osob a 1,5 milionu osob bylo zraněno. Při volání záchranné služby k silniční nehodě má každá minuta zásadní význam pro záchranu životů a snížení závažnosti zranění. Nicméně lidé zranění při nehodě nejsou vždy fyzicky schopni záchrannou službu přivolat.

| 3.2 | Technologie eCall tento problém řeší, neboť upozorňuje záchranné služby okamžitě, i když je řidič nebo cestující v bezvědomí, nebo není z jiného důvodu schopen zavolat. EHSV rovněž konstatuje, že se očekává, že technologie eCall urychlí příjezd záchranných týmů odhadem o 40 % v městských oblastech a o 50 % ve venkovských oblastech. Po zavedení v širokém měřítku zachrání systém eCall v Evropě každoročně několik stovek životů a zmírní závažnost zranění a traumatu v desítkách tisíc případů. |
| --- | --- |

3.2

Technologie eCall tento problém řeší, neboť upozorňuje záchranné služby okamžitě, i když je řidič nebo cestující v bezvědomí, nebo není z jiného důvodu schopen zavolat. EHSV rovněž konstatuje, že se očekává, že technologie eCall urychlí příjezd záchranných týmů odhadem o 40 % v městských oblastech a o 50 % ve venkovských oblastech. Po zavedení v širokém měřítku zachrání systém eCall v Evropě každoročně několik stovek životů a zmírní závažnost zranění a traumatu v desítkách tisíc případů.

| 3.3 | Řada členských států zřídila orgány bezpečnosti silničního provozu, jejichž úkolem je vyhodnocovat ve vnitrostátním měřítku strategii bezpečnosti silničního provozu a radit vládám v otázce prioritních akcí. Evropská agentura pro bezpečnost silničního provozu s jasným mandátem pro všechny oblasti bezpečnosti silničního provozu (infrastruktura, vozidla a účastníci silničního provozu) v celounijním měřítku by mohla napomoci lepšímu provádění harmonizované unijní strategie bezpečnosti silničního provozu. Taková agentura by mohla mít konkrétní úkoly v oblastech hledání, specifikace, vytváření a zlepšování osvědčených postupů, a rovněž posilování přeshraniční výměny informací a spolupráce. |
| --- | --- |

3.3

Řada členských států zřídila orgány bezpečnosti silničního provozu, jejichž úkolem je vyhodnocovat ve vnitrostátním měřítku strategii bezpečnosti silničního provozu a radit vládám v otázce prioritních akcí. Evropská agentura pro bezpečnost silničního provozu s jasným mandátem pro všechny oblasti bezpečnosti silničního provozu (infrastruktura, vozidla a účastníci silničního provozu) v celounijním měřítku by mohla napomoci lepšímu provádění harmonizované unijní strategie bezpečnosti silničního provozu. Taková agentura by mohla mít konkrétní úkoly v oblastech hledání, specifikace, vytváření a zlepšování osvědčených postupů, a rovněž posilování přeshraniční výměny informací a spolupráce.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Návrh se vztahuje pouze na nově schvalované typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel, ale nestanoví požadavek, aby bylo zajištěno, že budou systémem eCall vybaveny už před první registrací. To znamená, že stávající typy těchto vozidel budou moci být i nadále vyráběny a prodávány bez tohoto systému. Výbor konstatuje, že vzhledem k této politice dojde k plnému rozšíření služby eCall až po roce 2033. Výbor chápe, že je nutné vzít v úvahu finanční dopady a konstrukční problémy, jež mohou vzniknout výrobcům automobilů, byl by však rád, kdyby technologie systému eCall co nejdříve instalovali i do stávajících modelů automobilů, jež budou vyráběny po říjnu 2015. |
| --- | --- |

4.1

Návrh se vztahuje pouze na nově schvalované typy osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel, ale nestanoví požadavek, aby bylo zajištěno, že budou systémem eCall vybaveny už před první registrací. To znamená, že stávající typy těchto vozidel budou moci být i nadále vyráběny a prodávány bez tohoto systému. Výbor konstatuje, že vzhledem k této politice dojde k plnému rozšíření služby eCall až po roce 2033. Výbor chápe, že je nutné vzít v úvahu finanční dopady a konstrukční problémy, jež mohou vzniknout výrobcům automobilů, byl by však rád, kdyby technologie systému eCall co nejdříve instalovali i do stávajících modelů automobilů, jež budou vyráběny po říjnu 2015.

| 4.2 | Nařízení týkající se požadavků na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall se nebude týkat dvoukolových motorových vozidel (motocyklů apod.). U řidičů dvoukolových motorových vozidel je riziko, že utrpí vážné zranění, 18 až 20krát vyšší než u řidičů osobních automobilů. Otázkám bezpečnosti silničního provozu této velice rizikové kategorie je třeba věnovat zvláštní pozornost. Vedle vybavení dvoukolových motorových vozidel technologií eCall je co nejrychleji zapotřebí rovněž návrhů na zlepšení jejich aktivní a pasivní bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.2

Nařízení týkající se požadavků na schválení typu pro zavedení palubního systému eCall se nebude týkat dvoukolových motorových vozidel (motocyklů apod.). U řidičů dvoukolových motorových vozidel je riziko, že utrpí vážné zranění, 18 až 20krát vyšší než u řidičů osobních automobilů. Otázkám bezpečnosti silničního provozu této velice rizikové kategorie je třeba věnovat zvláštní pozornost. Vedle vybavení dvoukolových motorových vozidel technologií eCall je co nejrychleji zapotřebí rovněž návrhů na zlepšení jejich aktivní a pasivní bezpečnosti.

V Bruselu dne 19. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 80, 30.3.2004, s. 77, Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 71, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 70, Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 27 a Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 94.

1

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/50

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem výzkumu, studia, výměnných pobytů žáků, placené a neplacené odborné přípravy, dobrovolné služby a činnosti au-pair (přepracované znění)

COM(2013) 151 final – 2013/0081 (COD)

2013/C 341/12

Zpravodaj: pan PÎRVULESCU

Dne 26. dubna 2013 se Evropský parlament a Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem výzkumu, studia, výměnných pobytů žáků, placené a neplacené odborné přípravy, dobrovolné služby a činnosti au-pair

COM(2013) 151 final – 2013/0081 (COD).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 5. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 126 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vítá iniciativu Evropské komise a domnívá se, že přepracování těchto dvou směrnic s cílem řešit demografické a ekonomické výzvy je nezbytné. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vítá iniciativu Evropské komise a domnívá se, že přepracování těchto dvou směrnic s cílem řešit demografické a ekonomické výzvy je nezbytné.

| 1.2 | Evropská unie nutně potřebuje rozumnou a pevnou migrační politiku, chce-li dosáhnout cílů stanovených ve strategii Evropa 2020 a v dalších hlavních iniciativách. Pokud chce Evropská unie být i nadále centrem inovací a silným průmyslovým centrem, měla by přitáhnout talenty a zajistit účinný „oběh mozků“. |
| --- | --- |

1.2

Evropská unie nutně potřebuje rozumnou a pevnou migrační politiku, chce-li dosáhnout cílů stanovených ve strategii Evropa 2020 a v dalších hlavních iniciativách. Pokud chce Evropská unie být i nadále centrem inovací a silným průmyslovým centrem, měla by přitáhnout talenty a zajistit účinný „oběh mozků“.

| 1.3 | Výbor se domnívá, že politika podpory migrace a mobility musí být pevně ukotvena v systému základních lidských práv. Je třeba, aby byly zásady Listiny základních práv uváděny do praxe na všech úrovních. |
| --- | --- |

1.3

Výbor se domnívá, že politika podpory migrace a mobility musí být pevně ukotvena v systému základních lidských práv. Je třeba, aby byly zásady Listiny základních práv uváděny do praxe na všech úrovních.

| 1.4 | Výbor vybízí Evropskou komisi a Agenturu pro základní práva, aby posoudily obtížnou situaci státních příslušníků třetích zemí a navrhly členským státům aktivní opatření na její odstranění. Se situacemi, v nichž dochází k diskriminaci, by se mělo rozhodně bojovat na všech úrovních. |
| --- | --- |

1.4

Výbor vybízí Evropskou komisi a Agenturu pro základní práva, aby posoudily obtížnou situaci státních příslušníků třetích zemí a navrhly členským státům aktivní opatření na její odstranění. Se situacemi, v nichž dochází k diskriminaci, by se mělo rozhodně bojovat na všech úrovních.

| 1.5 | Výbor jednoznačně podporuje Evropskou komisi při rozvíjení dvoustranných partnerství v oblasti mobility, jež poskytují rámec pro spolupráci mezi Evropskou unií a zeměmi mimo EU, zejména s těmi, které se nacházejí v jejím sousedství. |
| --- | --- |

1.5

Výbor jednoznačně podporuje Evropskou komisi při rozvíjení dvoustranných partnerství v oblasti mobility, jež poskytují rámec pro spolupráci mezi Evropskou unií a zeměmi mimo EU, zejména s těmi, které se nacházejí v jejím sousedství.

| 1.6 | Výbor vybízí Evropskou komisi a členské státy, aby zvážily aspekt rovnosti žen a mužů a utvářely programy tak, aby umožnily větší zastoupení žen v tomto rámci. |
| --- | --- |

1.6

Výbor vybízí Evropskou komisi a členské státy, aby zvážily aspekt rovnosti žen a mužů a utvářely programy tak, aby umožnily větší zastoupení žen v tomto rámci.

| 1.7 | Je nezbytné důkladně vyhodnotit předpokládané překážky při vydávání víz bez ohledu na jejich povahu a určit opatření, díky nimž budou odstraněny. Postup vydávání víz musí být jednoduchý, spravedlivý, přístupný a nediskriminující. |
| --- | --- |

1.7

Je nezbytné důkladně vyhodnotit předpokládané překážky při vydávání víz bez ohledu na jejich povahu a určit opatření, díky nimž budou odstraněny. Postup vydávání víz musí být jednoduchý, spravedlivý, přístupný a nediskriminující.

| 1.8 | Výbor upozorňuje na důležitost zásady rovného zacházení se státními příslušníky třetích zemí jako se státními příslušníky hostitelského členského státu, pokud jde o přístup ke zboží a službám. |
| --- | --- |

1.8

Výbor upozorňuje na důležitost zásady rovného zacházení se státními příslušníky třetích zemí jako se státními příslušníky hostitelského členského státu, pokud jde o přístup ke zboží a službám.

| 1.9 | Výbor upozorňuje na to, že je nutné zajistit odpovídající ochranu studentům, výzkumným pracovníkům, dobrovolníkům a osobám pracujícím jako au-pair, když vykonávají placenou činnost nebo když jsou aktivní na trhu práce. Placené činnosti často zakrývají pracovněprávní vztah a zneužívání, které může být důsledkem této situace, je třeba zamezit poskytnutím rovného zacházení všem těmto kategoriím. Zvláštní pozornost by se měla věnovat osobám, především ženám, které vykonávají domácí práce jako au-pair. |
| --- | --- |

1.9

Výbor upozorňuje na to, že je nutné zajistit odpovídající ochranu studentům, výzkumným pracovníkům, dobrovolníkům a osobám pracujícím jako au-pair, když vykonávají placenou činnost nebo když jsou aktivní na trhu práce. Placené činnosti často zakrývají pracovněprávní vztah a zneužívání, které může být důsledkem této situace, je třeba zamezit poskytnutím rovného zacházení všem těmto kategoriím. Zvláštní pozornost by se měla věnovat osobám, především ženám, které vykonávají domácí práce jako au-pair.

| 1.10 | Výbor oceňuje článek 24, jenž povoluje státním příslušníkům třetích zemí, aby si po dobu 12 měsíců po dokončení výzkumu nebo studií hledali práci. Nicméně ustanovení o rovném zacházení obsažené ve směrnici 2011/98 zahrnují odchylky, jež se ve srovnání s cíli návrhu na přepracování těchto dvou směrnic jeví jako neodpovídající. |
| --- | --- |

1.10

Výbor oceňuje článek 24, jenž povoluje státním příslušníkům třetích zemí, aby si po dobu 12 měsíců po dokončení výzkumu nebo studií hledali práci. Nicméně ustanovení o rovném zacházení obsažené ve směrnici 2011/98 zahrnují odchylky, jež se ve srovnání s cíli návrhu na přepracování těchto dvou směrnic jeví jako neodpovídající.

| 1.11 | Výbor se domnívá, že pro zajištění úspěchu této politiky je zásadní komunikační rozměr. Členské státy a evropské instituce by měly se státními příslušníky třetích zemí komunikovat a zajišťovat jim přístup ke kvalitním informacím. |
| --- | --- |

1.11

Výbor se domnívá, že pro zajištění úspěchu této politiky je zásadní komunikační rozměr. Členské státy a evropské instituce by měly se státními příslušníky třetích zemí komunikovat a zajišťovat jim přístup ke kvalitním informacím.

2.   Úvod

| 2.1 | EU čelí významným strukturálním problémům jak demografické, tak hospodářské povahy. Počet produktivních obyvatel se snižuje a podniky mají problémy s nacházením kvalifikovaného personálu. |
| --- | --- |

2.1

EU čelí významným strukturálním problémům jak demografické, tak hospodářské povahy. Počet produktivních obyvatel se snižuje a podniky mají problémy s nacházením kvalifikovaného personálu.

| 2.2 | Globální přístup EU k migraci a mobilitě vytváří zastřešující rámec pro migrační politiku EU. Zároveň určuje způsob, jímž EU organizuje dialog a spolupráci se zeměmi, které nejsou členy EU. |
| --- | --- |

2.2

Globální přístup EU k migraci a mobilitě vytváří zastřešující rámec pro migrační politiku EU. Zároveň určuje způsob, jímž EU organizuje dialog a spolupráci se zeměmi, které nejsou členy EU.

| 2.3 | EU se také nachází v nouzovém stavu, pokud jde o inovace. Strategie Evropa 2020 a iniciativa Unie inovací stanovují cíl zvýšit investice do výzkumu a inovací, z čehož vyplývá vytvoření odhadovaného dodatečného jednoho milionu výzkumných pracovních míst. Přistěhovalectví ze zemí mimo EU může poskytnout vysoce kvalifikovaný a talentovaný personál, který může a měl by být členskými zeměmi přitahován. |
| --- | --- |

2.3

EU se také nachází v nouzovém stavu, pokud jde o inovace. Strategie Evropa 2020 a iniciativa Unie inovací stanovují cíl zvýšit investice do výzkumu a inovací, z čehož vyplývá vytvoření odhadovaného dodatečného jednoho milionu výzkumných pracovních míst. Přistěhovalectví ze zemí mimo EU může poskytnout vysoce kvalifikovaný a talentovaný personál, který může a měl by být členskými zeměmi přitahován.

| 2.4 | Článek 79 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) pověřuje Unii úkolem vyvíjet společnou přistěhovaleckou politiku, jejímž cílem je zajistit účinné řízení migračních toků a spravedlivé zacházení pro státní příslušníky třetích zemí oprávněně pobývající v členských státech. |
| --- | --- |

2.4

Článek 79 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) pověřuje Unii úkolem vyvíjet společnou přistěhovaleckou politiku, jejímž cílem je zajistit účinné řízení migračních toků a spravedlivé zacházení pro státní příslušníky třetích zemí oprávněně pobývající v členských státech.

| 2.5 | Směrnice 2004/114/ES stanoví závazná pravidla pro přijímání studentů, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí. Uplatnění směrnice na žáky, dobrovolníky a neplacené stážisty bylo ponecháno na rozhodnutí členských států. Směrnice 2005/71/ES stanoví zrychlený postup pro přijímání výzkumných pracovníků ze třetích zemí, kteří uzavřeli dohodu o hostování s výzkumnou organizací schválenou členským státem. |
| --- | --- |

2.5

Směrnice 2004/114/ES stanoví závazná pravidla pro přijímání studentů, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí. Uplatnění směrnice na žáky, dobrovolníky a neplacené stážisty bylo ponecháno na rozhodnutí členských států. Směrnice 2005/71/ES stanoví zrychlený postup pro přijímání výzkumných pracovníků ze třetích zemí, kteří uzavřeli dohodu o hostování s výzkumnou organizací schválenou členským státem.

| 2.6 | Komise v roce 2011 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávy o provádění těchto dvou směrnic. Zprávy ukázaly, že směrnice obsahují řadu slabin. |
| --- | --- |

2.6

Komise v roce 2011 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávy o provádění těchto dvou směrnic. Zprávy ukázaly, že směrnice obsahují řadu slabin.

| 2.7 | Největší problém v souvislosti s těmito dvěma směrnicemi se týká povolení vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí na území EU (dlouhodobá víza a/nebo povolení k pobytu). Právní ustanovení jsou často složitá a nejasná. Postupy jsou příliš dlouhé a nejsou vždy uplatňovány spravedlivě a důsledně. Stávající ustanovení týkající se přistěhovalectví dostatečně nepodporují programy EU zahrnující opatření v oblasti mobility, jako jsou Erasmus Mundus nebo Marie Curie. |
| --- | --- |

2.7

Největší problém v souvislosti s těmito dvěma směrnicemi se týká povolení vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí na území EU (dlouhodobá víza a/nebo povolení k pobytu). Právní ustanovení jsou často složitá a nejasná. Postupy jsou příliš dlouhé a nejsou vždy uplatňovány spravedlivě a důsledně. Stávající ustanovení týkající se přistěhovalectví dostatečně nepodporují programy EU zahrnující opatření v oblasti mobility, jako jsou Erasmus Mundus nebo Marie Curie.

| 2.8 | Pokud jde o trh práce, absolventi z třetích zemí nemají dostatek příležitostí k nalezení pracovního místa po ukončení studia, a totéž platí i pro výzkumné pracovníky po dokončení jejich výzkumného projektu. V některých případech nemohou státní příslušníci třetích zemí přijmout práci na vysokých školách, protože ty jsou považovány za součást veřejného sektoru. Přednostně je třeba podporovat přístup žen k vědeckým profesím odstraněním veškerých forem přímé a nepřímé diskriminace nebo jiných překážek, které jim brání v přístupu k vysoce kvalifikovaným místům ve vědecké oblasti. |
| --- | --- |

2.8

Pokud jde o trh práce, absolventi z třetích zemí nemají dostatek příležitostí k nalezení pracovního místa po ukončení studia, a totéž platí i pro výzkumné pracovníky po dokončení jejich výzkumného projektu. V některých případech nemohou státní příslušníci třetích zemí přijmout práci na vysokých školách, protože ty jsou považovány za součást veřejného sektoru. Přednostně je třeba podporovat přístup žen k vědeckým profesím odstraněním veškerých forem přímé a nepřímé diskriminace nebo jiných překážek, které jim brání v přístupu k vysoce kvalifikovaným místům ve vědecké oblasti.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Výbor vítá iniciativu Evropské komise a domnívá se, že přepracování těchto dvou směrnic je nezbytné. |
| --- | --- |

3.1

Výbor vítá iniciativu Evropské komise a domnívá se, že přepracování těchto dvou směrnic je nezbytné.

| 3.2 | Otevření Unie navenek zůstává prioritou a za stávajících podmínek je těžké tohoto cíle dosáhnout. EU by měla usnadnit mobilitu a využít všech nástrojů, které má k dispozici, pro zlepšení přístupu občanů třetích zemí ke vzdělávání, výzkumu a trhu práce. |
| --- | --- |

3.2

Otevření Unie navenek zůstává prioritou a za stávajících podmínek je těžké tohoto cíle dosáhnout. EU by měla usnadnit mobilitu a využít všech nástrojů, které má k dispozici, pro zlepšení přístupu občanů třetích zemí ke vzdělávání, výzkumu a trhu práce.

| 3.3 | Evropská unie potřebuje zaujmout nový přístup k ekonomické migraci, který by státním příslušníkům třetích zemí dovolil získávat znalosti a dovednosti. Spolupráce s třetími zeměmi by měla podpořit „oběh mozků“, jenž je výhodný jak pro země, které je přijímají, tak pro země, které je vysílají. |
| --- | --- |

3.3

Evropská unie potřebuje zaujmout nový přístup k ekonomické migraci, který by státním příslušníkům třetích zemí dovolil získávat znalosti a dovednosti. Spolupráce s třetími zeměmi by měla podpořit „oběh mozků“, jenž je výhodný jak pro země, které je přijímají, tak pro země, které je vysílají.

| 3.4 | Evropská komise přijala v říjnu 2010 iniciativu, která navrhuje řadu smělých a nezbytných opatření a politik, jež by Evropskou unii přeměnily v „Unii inovací“. EU v tomto smyslu potřebuje usnadnit pravidla vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí. |
| --- | --- |

3.4

Evropská komise přijala v říjnu 2010 iniciativu, která navrhuje řadu smělých a nezbytných opatření a politik, jež by Evropskou unii přeměnily v „Unii inovací“. EU v tomto smyslu potřebuje usnadnit pravidla vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí.

| 3.5 | Státní příslušníci třetích zemí mohou do vzdělávacích, vědeckých, kulturních a ekonomických činností v Evropě vnést dynamičnost a různorodost. Výbor se domnívá, že usnadnění mobility občanů třetích zemí je jednou z odpovědí na demografické výzvy a výzvy v oblasti hospodářského rozvoje Evropské unie. Zároveň se domnívá, že tato politika musí být pevně ukotvena v systému základních lidských práv. |
| --- | --- |

3.5

Státní příslušníci třetích zemí mohou do vzdělávacích, vědeckých, kulturních a ekonomických činností v Evropě vnést dynamičnost a různorodost. Výbor se domnívá, že usnadnění mobility občanů třetích zemí je jednou z odpovědí na demografické výzvy a výzvy v oblasti hospodářského rozvoje Evropské unie. Zároveň se domnívá, že tato politika musí být pevně ukotvena v systému základních lidských práv.

| 3.6 | Výbor vítá závazek sjednotit a zjednodušit postupy potřebné k získání přístupu na území Evropské unie. Stávající ekonomické a politické podmínky mohou vést k roztříštění vnitrostátních režimů, politik a právních předpisů týkajících se státních příslušníků třetích zemí. |
| --- | --- |

3.6

Výbor vítá závazek sjednotit a zjednodušit postupy potřebné k získání přístupu na území Evropské unie. Stávající ekonomické a politické podmínky mohou vést k roztříštění vnitrostátních režimů, politik a právních předpisů týkajících se státních příslušníků třetích zemí.

| 3.7 | Úlohou EU je soustředit diskuse, hledat společná řešení a podporovat postupy a úsilí členských států, třetích zemí a jejich státních příslušníků. |
| --- | --- |

3.7

Úlohou EU je soustředit diskuse, hledat společná řešení a podporovat postupy a úsilí členských států, třetích zemí a jejich státních příslušníků.

| 3.8 | Zároveň Výbor vítá, že bylo ujasněno, které skupiny občanů třetích zemí mají usnadněný přístup na území EU. Díky tomu se zvyšuje jasnost a předvídatelnost jak pro členské státy, tak pro státní příslušníky třetích zemí. I když jsou podmínky vstupu a pobytu odlišné, zahrnutí všech podmínek do nové směrnice napomáhá podpoře klíčového průřezového rozměru i dodržování základních práv. |
| --- | --- |

3.8

Zároveň Výbor vítá, že bylo ujasněno, které skupiny občanů třetích zemí mají usnadněný přístup na území EU. Díky tomu se zvyšuje jasnost a předvídatelnost jak pro členské státy, tak pro státní příslušníky třetích zemí. I když jsou podmínky vstupu a pobytu odlišné, zahrnutí všech podmínek do nové směrnice napomáhá podpoře klíčového průřezového rozměru i dodržování základních práv.

| 3.9 | Státní příslušníci třetích zemí mají práva i povinnosti. Je třeba, aby je znali a osvojili si je. |
| --- | --- |

3.9

Státní příslušníci třetích zemí mají práva i povinnosti. Je třeba, aby je znali a osvojili si je.

| 3.10 | Výbor oceňuje snahu o efektivnější propojení přístupu státních příslušníků třetích zemí s hlavními oblastmi politiky týkajícími se migrace, vzdělávání a výzkumu, zejména pak v souvislosti s uznávanými programy, jako jsou Erasmus Mundus a Marie Curie. |
| --- | --- |

3.10

Výbor oceňuje snahu o efektivnější propojení přístupu státních příslušníků třetích zemí s hlavními oblastmi politiky týkajícími se migrace, vzdělávání a výzkumu, zejména pak v souvislosti s uznávanými programy, jako jsou Erasmus Mundus a Marie Curie.

| 3.11 | Výbor rovněž vítá důležitost přiznanou základním právům státních příslušníků třetích zemí. Je však třeba věnovat více pozornosti aktivním opatření, která jim zajistí spravedlivé zacházení. Občané třetích zemí se ve skutečnosti často nacházejí v obtížné situaci, zejména studenti a osoby pracující jako au-pair. Výbor vybízí Evropskou komisi a Agenturu pro základní práva, aby posoudily tuto obtížnou situaci a navrhly členským státům aktivní opatření na její odstranění. |
| --- | --- |

3.11

Výbor rovněž vítá důležitost přiznanou základním právům státních příslušníků třetích zemí. Je však třeba věnovat více pozornosti aktivním opatření, která jim zajistí spravedlivé zacházení. Občané třetích zemí se ve skutečnosti často nacházejí v obtížné situaci, zejména studenti a osoby pracující jako au-pair. Výbor vybízí Evropskou komisi a Agenturu pro základní práva, aby posoudily tuto obtížnou situaci a navrhly členským státům aktivní opatření na její odstranění.

| 3.12 | Výbor je znepokojen šířením rasistických a xenofobních postojů, které jsou zaměřeny na státní příslušníky třetích zemí. Bude-li se usnadňovat jejich mobilita a nepodaří-li se tyto postoje potlačit, budou všechny politické cíle ohroženy. |
| --- | --- |

3.12

Výbor je znepokojen šířením rasistických a xenofobních postojů, které jsou zaměřeny na státní příslušníky třetích zemí. Bude-li se usnadňovat jejich mobilita a nepodaří-li se tyto postoje potlačit, budou všechny politické cíle ohroženy.

| 3.13 | Výbor konstatuje, že návrh obsahuje konkrétní opatření, která usnadňují zapojení občanů třetích zemí do evropského prostoru výzkumu a vzdělávání a do trhu práce. |
| --- | --- |

3.13

Výbor konstatuje, že návrh obsahuje konkrétní opatření, která usnadňují zapojení občanů třetích zemí do evropského prostoru výzkumu a vzdělávání a do trhu práce.

| 3.14 | Je třeba podporovat přístup státních příslušníků třetích zemí k formám zaměstnání, které spojují práci se vzděláváním a odbornou přípravou. Je důležité, aby byla posílena zásada rovného zacházení, pokud jde o zaměstnávání a pracovní podmínky pro osoby, jejichž situace se řídí těmito směrnicemi. |
| --- | --- |

3.14

Je třeba podporovat přístup státních příslušníků třetích zemí k formám zaměstnání, které spojují práci se vzděláváním a odbornou přípravou. Je důležité, aby byla posílena zásada rovného zacházení, pokud jde o zaměstnávání a pracovní podmínky pro osoby, jejichž situace se řídí těmito směrnicemi.

| 3.15 | Výbor vybízí Evropskou komisi a členské státy, aby zvážily aspekt rovnosti žen a mužů a utvářely programy tak, aby umožnily větší zastoupení žen v tomto rámci. Tento cíl by měl být v oblasti mobility studentů a zejména výzkumných pracovníků prioritní. |
| --- | --- |

3.15

Výbor vybízí Evropskou komisi a členské státy, aby zvážily aspekt rovnosti žen a mužů a utvářely programy tak, aby umožnily větší zastoupení žen v tomto rámci. Tento cíl by měl být v oblasti mobility studentů a zejména výzkumných pracovníků prioritní.

| 3.16 | Výbor chce pobídnout členské státy a evropské instituce, aby zvážily širší škálu interakcí, včetně interakcí v oblasti výzkumu, vzdělávání a práce. V evropském prostoru představují umělecká tvorba a tvůrčí odvětví jak faktor začlenění a sociálního pokroku, tak faktor hospodářského rozvoje. |
| --- | --- |

3.16

Výbor chce pobídnout členské státy a evropské instituce, aby zvážily širší škálu interakcí, včetně interakcí v oblasti výzkumu, vzdělávání a práce. V evropském prostoru představují umělecká tvorba a tvůrčí odvětví jak faktor začlenění a sociálního pokroku, tak faktor hospodářského rozvoje.

| 3.17 | Výbor vyzývá Evropskou komisi, členské státy a Evropský parlament, aby posílily ochranu státních příslušníků třetích zemí přijatých za účelem studia, výzkumu nebo jako au-pair na pracovišti a při zapojení do trhu práce. Výbor se zejména domnívá, že odchylky od ustanovení o rovném zacházení ve směrnici 2011/98 by měly být pro studenty, výzkumné pracovníky a osoby pracující jako au-pair odstraněny. |
| --- | --- |

3.17

Výbor vyzývá Evropskou komisi, členské státy a Evropský parlament, aby posílily ochranu státních příslušníků třetích zemí přijatých za účelem studia, výzkumu nebo jako au-pair na pracovišti a při zapojení do trhu práce. Výbor se zejména domnívá, že odchylky od ustanovení o rovném zacházení ve směrnici 2011/98 by měly být pro studenty, výzkumné pracovníky a osoby pracující jako au-pair odstraněny.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Výbor považuje za vhodné rozšíření obecné oblasti působnosti směrnice na placené stážisty a au-pair. |
| --- | --- |

4.1

Výbor považuje za vhodné rozšíření obecné oblasti působnosti směrnice na placené stážisty a au-pair.

| 4.2 | Výbor se domnívá, že v praxi přetrvává na cestě k mobilitě velmi mnoho procedurálních a institucionálních překážek. Těmito překážkami se myslí především postup vydávání víz. Tento postup je časově náročný, nepředvídatelný a přímo nahodilý. Pro osoby podávající žádost zahrnuje velmi vysoké náklady, což tento postup činí takřka prohibitivním. Dostupnost velvyslanectví nebo konzulátů je často omezená. Je nezbytné tyto překážky důkladně vyhodnotit bez ohledu na jejich povahu a určit opatření, díky nimž budou odstraněny. Postup vydávání víz musí být jednoduchý, spravedlivý, přístupný a nediskriminující. |
| --- | --- |

4.2

Výbor se domnívá, že v praxi přetrvává na cestě k mobilitě velmi mnoho procedurálních a institucionálních překážek. Těmito překážkami se myslí především postup vydávání víz. Tento postup je časově náročný, nepředvídatelný a přímo nahodilý. Pro osoby podávající žádost zahrnuje velmi vysoké náklady, což tento postup činí takřka prohibitivním. Dostupnost velvyslanectví nebo konzulátů je často omezená. Je nezbytné tyto překážky důkladně vyhodnotit bez ohledu na jejich povahu a určit opatření, díky nimž budou odstraněny. Postup vydávání víz musí být jednoduchý, spravedlivý, přístupný a nediskriminující.

| 4.3 | Pro dosažení cílů financování a rozvoje výzkumu má velký význam soukromý sektor. Je třeba podněcovat podniky, aby při získávání výzkumných pracovníků zaujaly proaktivní postoj. Rovněž je třeba uvážit zvláštní opatření orgánů členských států ve spolupráci se soukromými institucemi a podniky, aby se odstranily praktické překážky stojící v cestě integraci státních příslušníků třetích zemí. Například otevření bankovního účtu se může ukázat jako složité a časově náročné. |
| --- | --- |

4.3

Pro dosažení cílů financování a rozvoje výzkumu má velký význam soukromý sektor. Je třeba podněcovat podniky, aby při získávání výzkumných pracovníků zaujaly proaktivní postoj. Rovněž je třeba uvážit zvláštní opatření orgánů členských států ve spolupráci se soukromými institucemi a podniky, aby se odstranily praktické překážky stojící v cestě integraci státních příslušníků třetích zemí. Například otevření bankovního účtu se může ukázat jako složité a časově náročné.

| 4.4 | Výbor poukazuje na procedurální potíže při vydávání víz pro osoby provádějící dobrovolnou činnost. Dobrovolná činnost je zvláštní činností, která není ani prací, ani studiem, ale do určité míry obsahuje prvky obou. Je třeba, aby byla dobrovolná činnost formálně uznána jako činnost, která opravňuje k vydání víza. |
| --- | --- |

4.4

Výbor poukazuje na procedurální potíže při vydávání víz pro osoby provádějící dobrovolnou činnost. Dobrovolná činnost je zvláštní činností, která není ani prací, ani studiem, ale do určité míry obsahuje prvky obou. Je třeba, aby byla dobrovolná činnost formálně uznána jako činnost, která opravňuje k vydání víza.

| 4.5 | V této souvislosti se Výbor domnívá, že by bylo vítáno zapojení místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

4.5

V této souvislosti se Výbor domnívá, že by bylo vítáno zapojení místních a regionálních orgánů.

| 4.6 | Pokud jde o ustanovení, že členské státy mohou přiznat příznivější podmínky osobám, na které se návrh směrnice vztahuje, Výbor toto ustanovení vítá, neboť státům umožňuje vytvářet vlastní politiky na přilákání státních příslušníků třetích zemí. I když se to oblasti působnosti směrnice nedotýká, neměly by politiky členských států diskriminovat určité skupiny státních příslušníků nebo jednotlivce. |
| --- | --- |

4.6

Pokud jde o ustanovení, že členské státy mohou přiznat příznivější podmínky osobám, na které se návrh směrnice vztahuje, Výbor toto ustanovení vítá, neboť státům umožňuje vytvářet vlastní politiky na přilákání státních příslušníků třetích zemí. I když se to oblasti působnosti směrnice nedotýká, neměly by politiky členských států diskriminovat určité skupiny státních příslušníků nebo jednotlivce.

| 4.7 | Výbor v rámci této politiky podporuje rozvoj partnerství v oblasti mobility a zdůrazňuje, že je nutné zlepšit spolupráci mezi EU a třetími zeměmi, aby se zajistil účinný „oběh mozků“. Rozvoj vzdělávání a výzkumu v Evropské unii by neměl probíhat tak, že třetí země budou přicházet o schopnosti vlastních občanů. Z návrhu Komise není jasné, jaké jsou konkrétní kroky v tomto směru. |
| --- | --- |

4.7

Výbor v rámci této politiky podporuje rozvoj partnerství v oblasti mobility a zdůrazňuje, že je nutné zlepšit spolupráci mezi EU a třetími zeměmi, aby se zajistil účinný „oběh mozků“. Rozvoj vzdělávání a výzkumu v Evropské unii by neměl probíhat tak, že třetí země budou přicházet o schopnosti vlastních občanů. Z návrhu Komise není jasné, jaké jsou konkrétní kroky v tomto směru.

| 4.8 | Pokud jde o situaci studentů a nových skupin placených stážistů, souhlasí Výbor s návrhem, podle nějž by jim byl umožněn pobyt ve druhém členském státě po dobu od tří do šesti měsíců za předpokladu, že splňují obecné podmínky stanovené ve směrnici. |
| --- | --- |

4.8

Pokud jde o situaci studentů a nových skupin placených stážistů, souhlasí Výbor s návrhem, podle nějž by jim byl umožněn pobyt ve druhém členském státě po dobu od tří do šesti měsíců za předpokladu, že splňují obecné podmínky stanovené ve směrnici.

| 4.9 | Výbor souhlasí se zlepšením přístupu studentů na trh práce v souladu s podmínkami stanovenými ve směrnici tím, že se jim umožní pracovat nejméně 20 hodin týdně. Každý členský stát určí v rámci sociálního dialogu se sociálními partnery maximální počet hodin týdně nebo dnů nebo měsíců ročně, kdy lze tuto činnost vykonávat, což nesmí být méně než 20 hodin týdně nebo odpovídající doba ve dnech nebo měsících ročně. Avšak s ohledem na to, že dokončení studií zůstává prioritním cílem, měly by být povolená doba práce omezena tak, aby dokončení studií bylo možné. Mělo by být pravidelně předkládáno potvrzení o pokroku ve studiích. |
| --- | --- |

4.9

Výbor souhlasí se zlepšením přístupu studentů na trh práce v souladu s podmínkami stanovenými ve směrnici tím, že se jim umožní pracovat nejméně 20 hodin týdně. Každý členský stát určí v rámci sociálního dialogu se sociálními partnery maximální počet hodin týdně nebo dnů nebo měsíců ročně, kdy lze tuto činnost vykonávat, což nesmí být méně než 20 hodin týdně nebo odpovídající doba ve dnech nebo měsících ročně. Avšak s ohledem na to, že dokončení studií zůstává prioritním cílem, měly by být povolená doba práce omezena tak, aby dokončení studií bylo možné. Mělo by být pravidelně předkládáno potvrzení o pokroku ve studiích.

| 4.10 | Výbor upozorňuje na důležitost zásady rovného zacházení se státními příslušníky třetích zemí jako se státními příslušníky hostitelského členského státu, pokud jde o přístup ke zboží a službám. |
| --- | --- |

4.10

Výbor upozorňuje na důležitost zásady rovného zacházení se státními příslušníky třetích zemí jako se státními příslušníky hostitelského členského státu, pokud jde o přístup ke zboží a službám.

| 4.11 | Výbor se ve svém stanovisku k zelené knize o ekonomické migraci přijatém v roce 2006 (1) a ve stanovisku k jedinému povolení přijatém v roce 2008 (2) vyjádřil pro to, aby bylo legálním migrantům přiznáno právo na vzdělávání a odbornou přípravu a rovné zacházení na pracovišti (pracovní podmínky, mzdy, výpověď, bezpečnost práce a zdraví na pracovišti, právo na sdružování atd.). |
| --- | --- |

4.11

Výbor se ve svém stanovisku k zelené knize o ekonomické migraci přijatém v roce 2006 (1) a ve stanovisku k jedinému povolení přijatém v roce 2008 (2) vyjádřil pro to, aby bylo legálním migrantům přiznáno právo na vzdělávání a odbornou přípravu a rovné zacházení na pracovišti (pracovní podmínky, mzdy, výpověď, bezpečnost práce a zdraví na pracovišti, právo na sdružování atd.).

| 4.12 | Členské státy by měly zajistit, že budou v praxi dodržována základní práva státních příslušníků třetích zemí. |
| --- | --- |

4.12

Členské státy by měly zajistit, že budou v praxi dodržována základní práva státních příslušníků třetích zemí.

| 4.13 | Výbor se domnívá, že pro zajištění úspěchu této politiky je zásadní komunikační rozměr. Členské státy a evropské instituce by měly se státními příslušníky třetích zemí komunikovat a zajišťovat jim přístup ke kvalitním informacím. |
| --- | --- |

4.13

Výbor se domnívá, že pro zajištění úspěchu této politiky je zásadní komunikační rozměr. Členské státy a evropské instituce by měly se státními příslušníky třetích zemí komunikovat a zajišťovat jim přístup ke kvalitním informacím.

| 4.14 | Evropský hospodářský a sociální výbor bude i nadále působit jako prostředník mezi organizovanou občanskou společností a evropskými institucemi a bude se nadále snažit podporovat osvědčené postupy v oblasti přistěhovalectví a integrace. |
| --- | --- |

4.14

Evropský hospodářský a sociální výbor bude i nadále působit jako prostředník mezi organizovanou občanskou společností a evropskými institucemi a bude se nadále snažit podporovat osvědčené postupy v oblasti přistěhovalectví a integrace.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 286, 17.11.2005, s. 20.

1

(2)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 114.

2

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/54

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních usnadňujících výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků

COM(2013) 236 final – 2013/0124 (COD)

2013/C 341/13

Zpravodaj: pan PARIZA CASTAÑOS

Spoluzpravodajka: paní DRBALOVÁ

Dne 21. května 2013 se Evropský parlament a dne 13. května 2013 Rada rozhodly, v souladu s článkem 46 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních usnadňujících výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků

COM(2013) 236 – 2013/0124 (COD).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 5. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 19. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 133 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor konstatuje, že ze čtyř svobod udělených Smlouvou (SFEU) právě volný pohyb pracovníků nadále v praxi naráží na největší překážky. |
| --- | --- |

1.1

Výbor konstatuje, že ze čtyř svobod udělených Smlouvou (SFEU) právě volný pohyb pracovníků nadále v praxi naráží na největší překážky.

| 1.2 | Výbor je toho názoru, že hladký výkon práva na volný pohyb pracovníků nenarážející na diskriminaci coby pilíř strategie Evropa 2020 přispěje k ochraně základních práv, zlepší konkurenceschopnost EU, produktivitu podniků a kvalitu pracovních míst pracovníků. |
| --- | --- |

1.2

Výbor je toho názoru, že hladký výkon práva na volný pohyb pracovníků nenarážející na diskriminaci coby pilíř strategie Evropa 2020 přispěje k ochraně základních práv, zlepší konkurenceschopnost EU, produktivitu podniků a kvalitu pracovních míst pracovníků.

| 1.3 | Volný pohyb pracovníků v Evropě musí nadále pro EU představovat politickou prioritu. Výbor se domnívá, že směrnice přispěje ke spravedlivé a vyrovnané mobilitě. |
| --- | --- |

1.3

Volný pohyb pracovníků v Evropě musí nadále pro EU představovat politickou prioritu. Výbor se domnívá, že směrnice přispěje ke spravedlivé a vyrovnané mobilitě.

| 1.4 | EHSV podporuje návrh směrnice Komise, jenž usnadní rovné zacházení a nediskriminaci na základě státní příslušnosti evropských pracovníků, kteří vykonávají právo na volný pohyb, nicméně nadále existují jiné překážky, které ztěžují mobilitu, jak již Výbor uvedl v jiných stanoviscích. |
| --- | --- |

1.4

EHSV podporuje návrh směrnice Komise, jenž usnadní rovné zacházení a nediskriminaci na základě státní příslušnosti evropských pracovníků, kteří vykonávají právo na volný pohyb, nicméně nadále existují jiné překážky, které ztěžují mobilitu, jak již Výbor uvedl v jiných stanoviscích.

| 1.5 | V zájmu dalšího odstraňování překážek mobility by měla být přijata dodatečná opatření s cílem poskytovat migrujícím pracovníkům srozumitelné pracovněprávní a sociálněprávní informace v jazyce jejich příslušné země. Kromě toho by pracovníci měli získat i svébytné právo na poradenství. Příslušné poradenské struktury by měly být úzce propojené se sociálními partnery a se sítí EURES a měly by zajistit, aby migrující pracovníci byli již ve svých zemích původu informováni o sociálních a právních podmínkách v cílových zemích. |
| --- | --- |

1.5

V zájmu dalšího odstraňování překážek mobility by měla být přijata dodatečná opatření s cílem poskytovat migrujícím pracovníkům srozumitelné pracovněprávní a sociálněprávní informace v jazyce jejich příslušné země. Kromě toho by pracovníci měli získat i svébytné právo na poradenství. Příslušné poradenské struktury by měly být úzce propojené se sociálními partnery a se sítí EURES a měly by zajistit, aby migrující pracovníci byli již ve svých zemích původu informováni o sociálních a právních podmínkách v cílových zemích.

| 1.6 | EHSV podporuje cíle, které Komise touto směrnicí sleduje, jako jsou: obhajoba práv odvozených od zásady rovného zacházení s pracovníky a jejich rodinnými příslušníky při zaměstnání a v souvislosti s nejrůznějšími sociálními právy skrze správní a právní postupy, činnost sdružení, organizací či dalších právnických osob, ustanovení podpůrných struktur a struktur dozoru na vnitrostátní úrovni, sociální dialog a zlepšení informování podniků a pracovníků. Výbor oceňuje, že provedení do vnitrostátních předpisů proběhne za dodržení vnitrostátních právních postupů a praxe. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje cíle, které Komise touto směrnicí sleduje, jako jsou: obhajoba práv odvozených od zásady rovného zacházení s pracovníky a jejich rodinnými příslušníky při zaměstnání a v souvislosti s nejrůznějšími sociálními právy skrze správní a právní postupy, činnost sdružení, organizací či dalších právnických osob, ustanovení podpůrných struktur a struktur dozoru na vnitrostátní úrovni, sociální dialog a zlepšení informování podniků a pracovníků. Výbor oceňuje, že provedení do vnitrostátních předpisů proběhne za dodržení vnitrostátních právních postupů a praxe.

| 1.7 | Výbor podporuje zprovoznění informačních a poradenských služeb zaměřených na výkon volného pohybu a mobility, určených na pomoc pracovníkům. Rovněž by bylo třeba náležitě informovat zaměstnavatele. |
| --- | --- |

1.7

Výbor podporuje zprovoznění informačních a poradenských služeb zaměřených na výkon volného pohybu a mobility, určených na pomoc pracovníkům. Rovněž by bylo třeba náležitě informovat zaměstnavatele.

| 1.8 | EHSV podporuje snahy Evropské komise změnit a rozšířit úlohu EURES, aby se usnadnila mobilita a zlepšil vztah mezi kvalifikovaností a potřebami trhu práce. |
| --- | --- |

1.8

EHSV podporuje snahy Evropské komise změnit a rozšířit úlohu EURES, aby se usnadnila mobilita a zlepšil vztah mezi kvalifikovaností a potřebami trhu práce.

2.   Návrh směrnice

| 2.1 | Montiho zpráva z května 2010 „Nová strategie pro jednotný trh“ vyzdvihuje skutečnost, že volný pohyb pracovníků představuje úspěch z právního hlediska, nicméně v praxi se jedná o nejméně využívanou ze čtyř svobod jednotného trhu. Propast mezi teorií a praxí se též odráží v hlavních politických směrech na období 2010–2014, které představil předseda Evropské komise Barroso. |
| --- | --- |

2.1

Montiho zpráva z května 2010 „Nová strategie pro jednotný trh“ vyzdvihuje skutečnost, že volný pohyb pracovníků představuje úspěch z právního hlediska, nicméně v praxi se jedná o nejméně využívanou ze čtyř svobod jednotného trhu. Propast mezi teorií a praxí se též odráží v hlavních politických směrech na období 2010–2014, které představil předseda Evropské komise Barroso.

| 2.2 | Komise navrhuje směrnici s cílem zlepšit provádění právních předpisů EU a usnadnit výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků. Smlouva a platná evropská legislativa dávají všem občanům EU právo odejít do jiného členského státu za prací a za tímto účelem v něm také pobývat. Chrání je před diskriminací na základě státní příslušnosti, pokud jde o zaměstnávání, a zaručují jim rovné zacházení. |
| --- | --- |

2.2

Komise navrhuje směrnici s cílem zlepšit provádění právních předpisů EU a usnadnit výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků. Smlouva a platná evropská legislativa dávají všem občanům EU právo odejít do jiného členského státu za prací a za tímto účelem v něm také pobývat. Chrání je před diskriminací na základě státní příslušnosti, pokud jde o zaměstnávání, a zaručují jim rovné zacházení.

| 2.3 | V posledních letech byly zahájeny tři akční plány (1) pro mobilitu pracovníků, v letech 1997, 2002 a 2007. Nicméně toto právo uplatňuje za účelem mobility uvnitř EU 3 % evropských pracovníků. Komise, Parlament, Výbor regionů, EHSV a sociální partneři poukázali na překážky, které stojí v cestě jeho uplatnění v praxi:






  — | nedodržování práva EU ze strany vnitrostátních orgánů (vnitrostátní právní předpisy nejsou v souladu s právem EU nebo jsou nesprávně uplatňovány), jež má negativní dopad na migrující pracovníky v EU; |
| --- | --- | --- |

2.3

V posledních letech byly zahájeny tři akční plány (1) pro mobilitu pracovníků, v letech 1997, 2002 a 2007. Nicméně toto právo uplatňuje za účelem mobility uvnitř EU 3 % evropských pracovníků. Komise, Parlament, Výbor regionů, EHSV a sociální partneři poukázali na překážky, které stojí v cestě jeho uplatnění v praxi:

—

nedodržování práva EU ze strany vnitrostátních orgánů (vnitrostátní právní předpisy nejsou v souladu s právem EU nebo jsou nesprávně uplatňovány), jež má negativní dopad na migrující pracovníky v EU;

| — | nedodržování práva EU ze strany zaměstnavatelů a právních poradců; |
| --- | --- |

—

nedodržování práva EU ze strany zaměstnavatelů a právních poradců;

| — | migrující pracovníci ze zemí EU nemají přístup k informacím nebo prostředky pro zajištění svých práv. |
| --- | --- |

—

migrující pracovníci ze zemí EU nemají přístup k informacím nebo prostředky pro zajištění svých práv.

| 2.4 | Jako důsledek těchto potíží diskriminace na základě státní příslušnosti nadále často představuje velmi silnou překážku pro migrující pracovníky EU. |
| --- | --- |

2.4

Jako důsledek těchto potíží diskriminace na základě státní příslušnosti nadále často představuje velmi silnou překážku pro migrující pracovníky EU.

| 2.5 | Komise rozsáhle konzultovala členské státy, sociální partnery, občanskou společnost i specializované agentury a dospěla k závěru, že směrnice je pro usnadnění výkonu práv volně se pohybujících pracovníků nejvhodnější právní nástroj, jenž podporuje jednotné praktické uplatňování práv udělených článkem 45 Smlouvy (SFEU) a články 1 až 10 nařízení č. 492/2011. |
| --- | --- |

2.5

Komise rozsáhle konzultovala členské státy, sociální partnery, občanskou společnost i specializované agentury a dospěla k závěru, že směrnice je pro usnadnění výkonu práv volně se pohybujících pracovníků nejvhodnější právní nástroj, jenž podporuje jednotné praktické uplatňování práv udělených článkem 45 Smlouvy (SFEU) a články 1 až 10 nařízení č. 492/2011.

| 2.6 | Tato směrnice se vztahuje na ty otázky v oblasti volného pohybu pracovníků, které obsahuje nařízení (EU) č. 462/2011, jež zaručuje rovné zacházení a nediskriminaci, pokud jde o:






  — | přístup k zaměstnání; |
| --- | --- | --- |

2.6

Tato směrnice se vztahuje na ty otázky v oblasti volného pohybu pracovníků, které obsahuje nařízení (EU) č. 462/2011, jež zaručuje rovné zacházení a nediskriminaci, pokud jde o:

—

přístup k zaměstnání;

| — | podmínky zaměstnávání a pracovní podmínky, zejména pokud jde o odměnu za práci a propouštění, |
| --- | --- |

—

podmínky zaměstnávání a pracovní podmínky, zejména pokud jde o odměnu za práci a propouštění,

| — | přístup k sociálním a daňovým výhodám; |
| --- | --- |

—

přístup k sociálním a daňovým výhodám;

| — | členství v odborech; |
| --- | --- |

—

členství v odborech;

| — | přístup k odborné přípravě; |
| --- | --- |

—

přístup k odborné přípravě;

| — | přístup k bydlení; |
| --- | --- |

—

přístup k bydlení;

| — | přístup dětí pracovníků ke vzdělávání. |
| --- | --- |

—

přístup dětí pracovníků ke vzdělávání.

| 2.7 | Směrnice zaváže členské státy k tomu, aby:






  — | vytvořily národní kontaktní místa pro poskytování informací, pomoci a usnadnění orientace migrujících pracovníků v otázce práv, která zaručují evropské právní předpisy, mimo jiné jde o zákaz diskriminace a svobodu pohybu; |
| --- | --- | --- |

2.7

Směrnice zaváže členské státy k tomu, aby:

—

vytvořily národní kontaktní místa pro poskytování informací, pomoci a usnadnění orientace migrujících pracovníků v otázce práv, která zaručují evropské právní předpisy, mimo jiné jde o zákaz diskriminace a svobodu pohybu;

| — | poskytly správní nebo soudní opravné prostředky a zaručily jejich existenci na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

—

poskytly správní nebo soudní opravné prostředky a zaručily jejich existenci na vnitrostátní úrovni;

| — | umožnily odborovým a nevládním organizacím a dalším právnickým osobám zahajovat správní či soudní postupy za účelem dodržení práv vyplývajících z článku 45 SFEU a článků 1 až 10 nařízení (EU) č. 492/2011, jménem pracovníků či jejich rodinných příslušníků nebo na jejich podporu a s jejich souhlasem, v souladu s ustanoveními vnitrostátních právních řádů; |
| --- | --- |

—

umožnily odborovým a nevládním organizacím a dalším právnickým osobám zahajovat správní či soudní postupy za účelem dodržení práv vyplývajících z článku 45 SFEU a článků 1 až 10 nařízení (EU) č. 492/2011, jménem pracovníků či jejich rodinných příslušníků nebo na jejich podporu a s jejich souhlasem, v souladu s ustanoveními vnitrostátních právních řádů;

| — | lépe informovaly migrující pracovníky EU a zaměstnavatele o evropské legislativě v oblasti volného pohybu. |
| --- | --- |

—

lépe informovaly migrující pracovníky EU a zaměstnavatele o evropské legislativě v oblasti volného pohybu.

3.   Všeobecné připomínky: Evropští občané a volný pohyb

| 3.1 | Evropská unie musí mobilizovat všechny kapacity trhu práce k povzbuzení růstu a zaměstnanosti, naplno rozvinout potenciál jednotného trhu a vytvořit dynamický evropský trh práce podporující začlenění, s lepšími vyhlídkami na dlouhodobou zaměstnanost. Za tím účelem je nezbytné odstranit překážky pro volný pohyb osob a zaručit práva a povinnosti pracovníků a podniků. |
| --- | --- |

3.1

Evropská unie musí mobilizovat všechny kapacity trhu práce k povzbuzení růstu a zaměstnanosti, naplno rozvinout potenciál jednotného trhu a vytvořit dynamický evropský trh práce podporující začlenění, s lepšími vyhlídkami na dlouhodobou zaměstnanost. Za tím účelem je nezbytné odstranit překážky pro volný pohyb osob a zaručit práva a povinnosti pracovníků a podniků.

| 3.2 | EHSV vítá, že během Evropského roku občanů Komise přijala tento návrh směrnice pro usnadnění volného pohybu evropských pracovníků. Volný pohyb osob je jednou ze čtyř základních svobod (vedle volného pohybu zboží, kapitálu a služeb), na kterých je založen jednotný trh; je zakotvena ve Smlouvě, jež zaručuje občanům EU, kteří odejdou do jiného členského státu za prací, právo na to, aby nebyli vystaveni diskriminaci na základě státní příslušnosti. |
| --- | --- |

3.2

EHSV vítá, že během Evropského roku občanů Komise přijala tento návrh směrnice pro usnadnění volného pohybu evropských pracovníků. Volný pohyb osob je jednou ze čtyř základních svobod (vedle volného pohybu zboží, kapitálu a služeb), na kterých je založen jednotný trh; je zakotvena ve Smlouvě, jež zaručuje občanům EU, kteří odejdou do jiného členského státu za prací, právo na to, aby nebyli vystaveni diskriminaci na základě státní příslušnosti.

| 3.3 | Výbor v roce 2011 vypracoval průzkumné stanovisko (2) na žádost belgického předsednictví, v němž analyzoval úlohu přistěhovalectví v demografickém kontextu EU. Závěrem EHSV bylo, že v důsledku nepříznivé demografické situace a nerovnováh na trzích práce musí Evropa zlepšit vnitřní mobilitu evropských pracovníků a usnadnit přistěhovalectví ze třetích zemí. |
| --- | --- |

3.3

Výbor v roce 2011 vypracoval průzkumné stanovisko (2) na žádost belgického předsednictví, v němž analyzoval úlohu přistěhovalectví v demografickém kontextu EU. Závěrem EHSV bylo, že v důsledku nepříznivé demografické situace a nerovnováh na trzích práce musí Evropa zlepšit vnitřní mobilitu evropských pracovníků a usnadnit přistěhovalectví ze třetích zemí.

| 3.4 | I české prezidentství si v roce 2009 vyžádalo průzkumné stanovisko (3), v němž byly určeny překážky mobility, jež na vnitřním trhu přetrvávají. Výbor je toho názoru, že navzdory Smlouvě a evropským právním předpisům občané Unie, kteří se chtějí přemístit nebo se přemísťují za prací do jiného členského státu, se stále střetávají s řadou potíží, jež silně ztěžují výkon práva na volný pohyb. Ve stanovisku se mimo jiné uvádí, že „mobilita v Evropě musí zůstat politickou prioritou EU“ a opatření musí přispět ke spravedlivé a vyvážené mobilitě a zamezit sociálnímu dumpingu a nehlášené práci. |
| --- | --- |

3.4

I české prezidentství si v roce 2009 vyžádalo průzkumné stanovisko (3), v němž byly určeny překážky mobility, jež na vnitřním trhu přetrvávají. Výbor je toho názoru, že navzdory Smlouvě a evropským právním předpisům občané Unie, kteří se chtějí přemístit nebo se přemísťují za prací do jiného členského státu, se stále střetávají s řadou potíží, jež silně ztěžují výkon práva na volný pohyb. Ve stanovisku se mimo jiné uvádí, že „mobilita v Evropě musí zůstat politickou prioritou EU“ a opatření musí přispět ke spravedlivé a vyvážené mobilitě a zamezit sociálnímu dumpingu a nehlášené práci.

| 3.5 | Návrh směrnice Komise usnadní rovné zacházení a zákaz diskriminace z důvodu státní příslušnosti pro evropské pracovníky, kteří využívají práva na volný pohyb. Avšak přetrvávají jiné překážky, jež ztěžují či ohrožují mobilitu pracovníků a na které EHSV poukázal v několika stanoviscích (4), v nichž navrhl různá řešení pro otázky jako:






  — | přechodná období, jež dočasně podle odvětví či všeobecně omezují volný pohyb pracovníků, kteří jsou evropskými občany; |
| --- | --- | --- |

3.5

Návrh směrnice Komise usnadní rovné zacházení a zákaz diskriminace z důvodu státní příslušnosti pro evropské pracovníky, kteří využívají práva na volný pohyb. Avšak přetrvávají jiné překážky, jež ztěžují či ohrožují mobilitu pracovníků a na které EHSV poukázal v několika stanoviscích (4), v nichž navrhl různá řešení pro otázky jako:

—

přechodná období, jež dočasně podle odvětví či všeobecně omezují volný pohyb pracovníků, kteří jsou evropskými občany;

| — | pracovní předpisy členských států, které vytvářejí právní a administrativní překážky; taktéž kolektivní smlouvy musí volný pohyb pracovníků usnadňovat. |
| --- | --- |

—

pracovní předpisy členských států, které vytvářejí právní a administrativní překážky; taktéž kolektivní smlouvy musí volný pohyb pracovníků usnadňovat.

| — | potíže, jimž musí čelit přeshraniční pracovníci při výkonu práva na volný pohyb v daňové oblasti a v záležitostech sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

—

potíže, jimž musí čelit přeshraniční pracovníci při výkonu práva na volný pohyb v daňové oblasti a v záležitostech sociálního zabezpečení;

| — | nedostatek jazykových znalostí; |
| --- | --- |

—

nedostatek jazykových znalostí;

| — | nedostatečná koordinace veřejných systémů sociálního zabezpečení a potíže s přenositelností a uznáváním doplňkových důchodových práv; |
| --- | --- |

—

nedostatečná koordinace veřejných systémů sociálního zabezpečení a potíže s přenositelností a uznáváním doplňkových důchodových práv;

| — | přetrvávající závažné potíže v souvislosti s uznáváním odborných kvalifikací a vysokoškolských titulů; |
| --- | --- |

—

přetrvávající závažné potíže v souvislosti s uznáváním odborných kvalifikací a vysokoškolských titulů;

| — | potíže s přístupem k celoživotnímu vzdělávání; |
| --- | --- |

—

potíže s přístupem k celoživotnímu vzdělávání;

| — | nedostatek informací a poradenství k otázce evropských právních předpisů a postupů pro volný pohyb osob, jimiž na vnitrostátní úrovni disponují pracovníci, podniky, sociální partneři a nevládní organizace, jakož i soudy a ostatní právní subjekty; |
| --- | --- |

—

nedostatek informací a poradenství k otázce evropských právních předpisů a postupů pro volný pohyb osob, jimiž na vnitrostátní úrovni disponují pracovníci, podniky, sociální partneři a nevládní organizace, jakož i soudy a ostatní právní subjekty;

| — | nedostatečné informace a poradenství pro pracovníky o pracovněprávních a sociálněprávních otázkách a o kontaktních osobách v cílových zemích, poskytované již v zemích původu; |
| --- | --- |

—

nedostatečné informace a poradenství pro pracovníky o pracovněprávních a sociálněprávních otázkách a o kontaktních osobách v cílových zemích, poskytované již v zemích původu;

| — | nedostatek příležitostí a ceny bydlení, nedostatek sociálního bydlení; |
| --- | --- |

—

nedostatek příležitostí a ceny bydlení, nedostatek sociálního bydlení;

| — | daňový systém a diskriminační sociální příspěvky a dávky; |
| --- | --- |

—

daňový systém a diskriminační sociální příspěvky a dávky;

| — | potíže s přístupem ke zdravotním službám; |
| --- | --- |

—

potíže s přístupem ke zdravotním službám;

| — | překážky ve vzdělávacích systémech pro děti. |
| --- | --- |

—

překážky ve vzdělávacích systémech pro děti.

| 3.6 | EHSV rovněž vypracoval stanoviska (5) k právním předpisům proti diskriminaci z různých důvodů. Výbor je toho názoru, že jak nařízení (EU) č. 492/2011, tak směrnice proti diskriminaci 43/2000 a 78/2000 by měly být uplatňovány a používány za účelem odstranění diskriminace z vnitrostátních právních předpisů, a to jak ze správních, tak i z právních postupů a z kolektivních smluv, aby byla v EU usnadněna pracovní mobilita. |
| --- | --- |

3.6

EHSV rovněž vypracoval stanoviska (5) k právním předpisům proti diskriminaci z různých důvodů. Výbor je toho názoru, že jak nařízení (EU) č. 492/2011, tak směrnice proti diskriminaci 43/2000 a 78/2000 by měly být uplatňovány a používány za účelem odstranění diskriminace z vnitrostátních právních předpisů, a to jak ze správních, tak i z právních postupů a z kolektivních smluv, aby byla v EU usnadněna pracovní mobilita.

| 3.7 | Mobilita je považována za prospěšnou jak pro podniky, tak i pracovníky samými, pokud k ní dochází náležitým způsobem, dobrovolně a spravedlivě. Ukázaly to BUSINESSEUROPE a Evropská konfederace odborových svazů. Podniky budou mít k dispozici více příležitostí pro nábor a pracovníci si budou moci vybírat z širší škály pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

3.7

Mobilita je považována za prospěšnou jak pro podniky, tak i pracovníky samými, pokud k ní dochází náležitým způsobem, dobrovolně a spravedlivě. Ukázaly to BUSINESSEUROPE a Evropská konfederace odborových svazů. Podniky budou mít k dispozici více příležitostí pro nábor a pracovníci si budou moci vybírat z širší škály pracovních příležitostí.

| 3.8 | Volný pohyb pracovníků, jehož se týká tento návrh směrnice, je třeba odlišovat od volného pohybu služeb týkajícího se podniků. V souvislosti s posledním návrhem směrnice pro vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb EHSV nedávno přijal stanovisko (6). |
| --- | --- |

3.8

Volný pohyb pracovníků, jehož se týká tento návrh směrnice, je třeba odlišovat od volného pohybu služeb týkajícího se podniků. V souvislosti s posledním návrhem směrnice pro vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb EHSV nedávno přijal stanovisko (6).

| 3.9 | EHSV podporuje nové úsilí o zlepšování fungování vnitřního trhu EU a opatření usnadňující mobilitu a odstraňují přetrvávající překážky. Návrh směrnice zaváže členské státy ke změně vlastních právních předpisů a institucí, což EHSV podporuje. Výbor si však přeje, aby nedošlo k vytvoření zbytečné byrokracie pro podniky. |
| --- | --- |

3.9

EHSV podporuje nové úsilí o zlepšování fungování vnitřního trhu EU a opatření usnadňující mobilitu a odstraňují přetrvávající překážky. Návrh směrnice zaváže členské státy ke změně vlastních právních předpisů a institucí, což EHSV podporuje. Výbor si však přeje, aby nedošlo k vytvoření zbytečné byrokracie pro podniky.

| 3.10 | Vnitrostátní orgány i podpůrné struktury či struktury dozoru budou dbát zejména na ochranu týkající se rovného zacházení s migrujícími pracovníky EU se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

3.10

Vnitrostátní orgány i podpůrné struktury či struktury dozoru budou dbát zejména na ochranu týkající se rovného zacházení s migrujícími pracovníky EU se zdravotním postižením.

4.   Konkrétní připomínky a doporučení

| 4.1 | Přestože článek 45 Smlouvy a nařízení (EU) č. 492/2011 zaručují migrujícím občanům EU rovnost zacházení v rámci volného pohybu, pokud by byly členskými státy správně prováděny, s jejich praktickým prováděním je stále mnoho potíží. Proto je Výbor toho názoru, že směrnice představuje vhodný právní nástroj pro usnadnění výkonu práv udělených pracovníkům, neboť umožní, aby při provádění do vnitrostátních předpisů bylo jednotným způsobem dosaženo stanovených cílů. Výbor si přeje, aby i Parlament a Rada návrh směrnice podpořily. |
| --- | --- |

4.1

Přestože článek 45 Smlouvy a nařízení (EU) č. 492/2011 zaručují migrujícím občanům EU rovnost zacházení v rámci volného pohybu, pokud by byly členskými státy správně prováděny, s jejich praktickým prováděním je stále mnoho potíží. Proto je Výbor toho názoru, že směrnice představuje vhodný právní nástroj pro usnadnění výkonu práv udělených pracovníkům, neboť umožní, aby při provádění do vnitrostátních předpisů bylo jednotným způsobem dosaženo stanovených cílů. Výbor si přeje, aby i Parlament a Rada návrh směrnice podpořily.

| 4.2 | EHSV se domnívá, že ochranou práv odvozených od volného pohybu evropských pracovníků a zaručením rovného zacházení se usnadní mobilita a posílí jednotný trh. Evropské podniky a pracovníci budou mít k dispozici nové příležitosti, pokud plně využijí potenciálu evropského trhu práce. |
| --- | --- |

4.2

EHSV se domnívá, že ochranou práv odvozených od volného pohybu evropských pracovníků a zaručením rovného zacházení se usnadní mobilita a posílí jednotný trh. Evropské podniky a pracovníci budou mít k dispozici nové příležitosti, pokud plně využijí potenciálu evropského trhu práce.

| 4.3 | Výbor se taktéž domnívá, že rovnost zacházení a zákaz diskriminace usnadní integraci migrujících pracovníků a jejich rodin. |
| --- | --- |

4.3

Výbor se taktéž domnívá, že rovnost zacházení a zákaz diskriminace usnadní integraci migrujících pracovníků a jejich rodin.

| 4.4 | Na zasedání Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (7) vyjádřila jak Evropská konfederace odborových svazů, tak BUSINESSEUROPE svou podporu tomu, aby byl vypracován návrh směrnice. EHSV vítá společné úsilí evropských sociálních partnerů o podporu spravedlivé mobility a ekonomické migrace v EU (8). |
| --- | --- |

4.4

Na zasedání Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (7) vyjádřila jak Evropská konfederace odborových svazů, tak BUSINESSEUROPE svou podporu tomu, aby byl vypracován návrh směrnice. EHSV vítá společné úsilí evropských sociálních partnerů o podporu spravedlivé mobility a ekonomické migrace v EU (8).

| 4.5 | Taktéž technický výbor pro volný pohyb pracovníků (9) bude muset přijmout nové směrnice pro zlepšení pracovní mobility. |
| --- | --- |

4.5

Taktéž technický výbor pro volný pohyb pracovníků (9) bude muset přijmout nové směrnice pro zlepšení pracovní mobility.

| 4.6 | V zájmu dalšího odstraňování překážek mobility by měla být přijata dodatečná opatření s cílem poskytovat migrujícím pracovníkům srozumitelné pracovněprávní a sociálněprávní informace v jazyce jejich příslušné země. Kromě toho by pracovníci měli získat i svébytné právo na poradenství. Příslušné poradenské struktury by měly být úzce propojené se sociálními partnery a se sítí EURES a měly by zajistit, aby migrující pracovníci byli již ve svých zemích původu informováni o sociálních a právních podmínkách v cílových zemích. |
| --- | --- |

4.6

V zájmu dalšího odstraňování překážek mobility by měla být přijata dodatečná opatření s cílem poskytovat migrujícím pracovníkům srozumitelné pracovněprávní a sociálněprávní informace v jazyce jejich příslušné země. Kromě toho by pracovníci měli získat i svébytné právo na poradenství. Příslušné poradenské struktury by měly být úzce propojené se sociálními partnery a se sítí EURES a měly by zajistit, aby migrující pracovníci byli již ve svých zemích původu informováni o sociálních a právních podmínkách v cílových zemích.

| 4.7 | Jakmile bude směrnice řádně provedena do vnitrostátních právních předpisů, bude zavazovat veřejné orgány k tomu, aby zaručily dodržení evropské legislativy v oblasti volného pohybu. Taktéž usnadní činnost zaměstnavatelům a právním konzultantům, kteří v současnosti nejsou obeznámeni s evropskou legislativou. Taktéž pracovníci a jejich rodiny budou mít lepší přístup k informacím a ochraně svých práv. |
| --- | --- |

4.7

Jakmile bude směrnice řádně provedena do vnitrostátních právních předpisů, bude zavazovat veřejné orgány k tomu, aby zaručily dodržení evropské legislativy v oblasti volného pohybu. Taktéž usnadní činnost zaměstnavatelům a právním konzultantům, kteří v současnosti nejsou obeznámeni s evropskou legislativou. Taktéž pracovníci a jejich rodiny budou mít lepší přístup k informacím a ochraně svých práv.

| 4.8 | EHSV podporuje čtyři cíle, které určila Komise:






  — | snížení diskriminace migrujících pracovníků ze zemí EU na základě státní příslušnosti, |
| --- | --- | --- |

4.8

EHSV podporuje čtyři cíle, které určila Komise:

—

snížení diskriminace migrujících pracovníků ze zemí EU na základě státní příslušnosti,

| — | odstranění nesouladu mezi právy migrujících pracovníků ze zemí EU na papíře a jejich výkonem v praxi pomocí správného provádění právních předpisů, |
| --- | --- |

—

odstranění nesouladu mezi právy migrujících pracovníků ze zemí EU na papíře a jejich výkonem v praxi pomocí správného provádění právních předpisů,

| — | snížení výskytu nekalých praktik vůči migrujícím pracovníkům ze zemí EU, |
| --- | --- |

—

snížení výskytu nekalých praktik vůči migrujícím pracovníkům ze zemí EU,

| — | posílení postavení migrujících pracovníků ze zemí EU, aby bylo zajištěno dodržování jejich práv. |
| --- | --- |

—

posílení postavení migrujících pracovníků ze zemí EU, aby bylo zajištěno dodržování jejich práv.

| 4.9 | Výbor zcela souhlasí s předmětem směrnice (článek 1), aby byla jednotně používána a prosazována práva přiznaná článkem 45 Smlouvy (SFEU) a články 1 až 10 nařízení č. 492/2011, a plně souhlasí rovněž s oblastí působnosti (článek 2), která se vztahuje na otázky, jež v souvislosti s volným pohybem pracovníků obsahuje nařízení. |
| --- | --- |

4.9

Výbor zcela souhlasí s předmětem směrnice (článek 1), aby byla jednotně používána a prosazována práva přiznaná článkem 45 Smlouvy (SFEU) a články 1 až 10 nařízení č. 492/2011, a plně souhlasí rovněž s oblastí působnosti (článek 2), která se vztahuje na otázky, jež v souvislosti s volným pohybem pracovníků obsahuje nařízení.

| 4.10 | EHSV se domnívá, že nařízení a směrnice hájí práva přeshraničních pracovníků, kteří jsou rovněž evropskými pracovníky vykonávajícími právo na volný pohyb. |
| --- | --- |

4.10

EHSV se domnívá, že nařízení a směrnice hájí práva přeshraničních pracovníků, kteří jsou rovněž evropskými pracovníky vykonávajícími právo na volný pohyb.

| 4.11 | Výbor taktéž podporuje, aby záruka obrany práva na rovné zacházení, prostředky nápravy a lhůty byly zapracovány do správních a právních soustav a postupů jednotlivých členských států (článek 3). Avšak doporučuje členským státům snížit výši správních a soudních poplatků, aby byly pro pracovníky a jejich rodinné příslušníky dosažitelné. |
| --- | --- |

4.11

Výbor taktéž podporuje, aby záruka obrany práva na rovné zacházení, prostředky nápravy a lhůty byly zapracovány do správních a právních soustav a postupů jednotlivých členských států (článek 3). Avšak doporučuje členským státům snížit výši správních a soudních poplatků, aby byly pro pracovníky a jejich rodinné příslušníky dosažitelné.

| 4.12 | EHSV rovněž považuje za přiměřený text článku 4: „Členské státy zajistí, že sdružení, organizace nebo jiné právnické osoby, které mají v souladu s kritérii stanovenými ve vnitrostátním právu oprávněný zájem na tom, aby ustanovení této směrnice byla dodržována, se smí buď jménem pracovníků či jejich rodinných příslušníků, nebo na jejich podporu, a s jejich souhlasem, účastnit jakéhokoli soudního nebo správního řízení stanoveného za účelem prosazování práv vyplývajících z článku 45 Smlouvy a článků 1 až 10 nařízení (EU) č. 492/2011,“ aniž je dotčeno vnitrostátní procesní právo na zastoupení a obhajobu před soudem. V této oblasti je zásadní úloha, jakou vnitrostátní právní předpisy přiznávají odborovým organizacím, a směrnice na ni musí brát ohled. |
| --- | --- |

4.12

EHSV rovněž považuje za přiměřený text článku 4: „Členské státy zajistí, že sdružení, organizace nebo jiné právnické osoby, které mají v souladu s kritérii stanovenými ve vnitrostátním právu oprávněný zájem na tom, aby ustanovení této směrnice byla dodržována, se smí buď jménem pracovníků či jejich rodinných příslušníků, nebo na jejich podporu, a s jejich souhlasem, účastnit jakéhokoli soudního nebo správního řízení stanoveného za účelem prosazování práv vyplývajících z článku 45 Smlouvy a článků 1 až 10 nařízení (EU) č. 492/2011,“ aniž je dotčeno vnitrostátní procesní právo na zastoupení a obhajobu před soudem. V této oblasti je zásadní úloha, jakou vnitrostátní právní předpisy přiznávají odborovým organizacím, a směrnice na ni musí brát ohled.

| 4.13 | Výbor podporuje článek 5, který zavádí povinnost pro členské státy zřídit struktury nebo subjekty za účelem propagace rovného zacházení a rovněž analyzování, monitorování a podpory. EHSV souhlasí s tím, aby bylo možné tyto konkrétní úkoly podle situace v příslušné zemi zadat buď nově zřízeným strukturám nebo již existujícím vnitrostátním agenturám s obdobnými cíli týkajícími se rovnosti zacházení a zákazu diskriminace. Vnitrostátní sociální partneři by měli být do tohoto rozhodování povinně zapojeni v rámci příslušných vnitrostátních systémů. V obou případech by struktury a agentury měly tento nový mandát jasně převzít mezi své pravomoci a získat náležité lidské a finanční zdroje na plnění těchto nových úkolů. Výbor navrhuje, aby byly tyto agentury a subjekty zcela nezávislé na vládě. Taktéž sociální partneři na vnitrostátní a regionální úrovni se musí do těchto organizací náležitě zapojit v rámci vnitrostátních systémů. |
| --- | --- |

4.13

Výbor podporuje článek 5, který zavádí povinnost pro členské státy zřídit struktury nebo subjekty za účelem propagace rovného zacházení a rovněž analyzování, monitorování a podpory. EHSV souhlasí s tím, aby bylo možné tyto konkrétní úkoly podle situace v příslušné zemi zadat buď nově zřízeným strukturám nebo již existujícím vnitrostátním agenturám s obdobnými cíli týkajícími se rovnosti zacházení a zákazu diskriminace. Vnitrostátní sociální partneři by měli být do tohoto rozhodování povinně zapojeni v rámci příslušných vnitrostátních systémů. V obou případech by struktury a agentury měly tento nový mandát jasně převzít mezi své pravomoci a získat náležité lidské a finanční zdroje na plnění těchto nových úkolů. Výbor navrhuje, aby byly tyto agentury a subjekty zcela nezávislé na vládě. Taktéž sociální partneři na vnitrostátní a regionální úrovni se musí do těchto organizací náležitě zapojit v rámci vnitrostátních systémů.

| 4.14 | Směrnice nezmiňuje úlohu pracovní inspekce a pracovního úřadu, které při provádění směrnice budou muset dbát na dodržování norem pro rovné zacházení v pracovních smlouvách, kolektivních smlouvách a systémech sociální ochrany. Výbor navrhuje, aby směrnice tuto otázku řešila. |
| --- | --- |

4.14

Směrnice nezmiňuje úlohu pracovní inspekce a pracovního úřadu, které při provádění směrnice budou muset dbát na dodržování norem pro rovné zacházení v pracovních smlouvách, kolektivních smlouvách a systémech sociální ochrany. Výbor navrhuje, aby směrnice tuto otázku řešila.

| 4.15 | EHSV podporuje čtyři pravomoci, které budou muset tyto subjekty mít (čl. 5 odst. 2), jimiž jsou: právní či jiná pomoc, šetření, zprávy a informace. |
| --- | --- |

4.15

EHSV podporuje čtyři pravomoci, které budou muset tyto subjekty mít (čl. 5 odst. 2), jimiž jsou: právní či jiná pomoc, šetření, zprávy a informace.

| 4.15.1 | Systém „jednotných kontaktních míst“ může být velmi důležitý pro poskytování informací a návodů pro migrující pracovníky, jak pracovat a žít v konkrétním členském státě. Je třeba při tom úzce zapojit sociální partnery. Kontaktní místa však musí spolupracovat s již existujícími informačními místy a asistenčními službami na regionální, vnitrostátní i evropské úrovni, ale i se subjekty poskytujícími odbornou přípravu. Je zapotřebí zachovat a podpořit klíčovou úlohu portálu EURES, neboť jde o důležitý nástroj EU, který se zaměřuje jednak na mobilitu pracovníků, jednak na lepší vztah mezi kvalifikovaností a požadavky trhu práce. I zde je třeba zlepšit a dále zaručit zapojení sociálních partnerů. |
| --- | --- |

4.15.1

Systém „jednotných kontaktních míst“ může být velmi důležitý pro poskytování informací a návodů pro migrující pracovníky, jak pracovat a žít v konkrétním členském státě. Je třeba při tom úzce zapojit sociální partnery. Kontaktní místa však musí spolupracovat s již existujícími informačními místy a asistenčními službami na regionální, vnitrostátní i evropské úrovni, ale i se subjekty poskytujícími odbornou přípravu. Je zapotřebí zachovat a podpořit klíčovou úlohu portálu EURES, neboť jde o důležitý nástroj EU, který se zaměřuje jednak na mobilitu pracovníků, jednak na lepší vztah mezi kvalifikovaností a požadavky trhu práce. I zde je třeba zlepšit a dále zaručit zapojení sociálních partnerů.

| 4.16 | EHSV je toho názoru, že sociální dialog mezi partnery na trhu práce, dialog tripartity mezi vládou, odbory a zástupci zaměstnavatelů a dialog s občanskou společností (10) jsou velmi důležitými nástroji veřejných politik s pozitivním účinkem pro obyvatele. Proto podporuje článek 6 věnovaný sociálními dialogu v rámci vnitrostátních právních řádů. |
| --- | --- |

4.16

EHSV je toho názoru, že sociální dialog mezi partnery na trhu práce, dialog tripartity mezi vládou, odbory a zástupci zaměstnavatelů a dialog s občanskou společností (10) jsou velmi důležitými nástroji veřejných politik s pozitivním účinkem pro obyvatele. Proto podporuje článek 6 věnovaný sociálními dialogu v rámci vnitrostátních právních řádů.

| 4.17 | Šíření informací v členských státech (článek 7) je velmi důležité pro to, aby migrace pracovníků EU probíhala náležitým způsobem. Je zásadně důležité, aby pracovníci a zaměstnavatelé měli přístup k informacím; tak bude řádně fungovat vnitřní trh i evropský trh práce. Dostatečné a dostupné informace mohou zaměstnavatelům zamezit ve spáchání přestupků, ale mohou zabránit i pasivnímu trpění diskriminace zaměstnanci. |
| --- | --- |

4.17

Šíření informací v členských státech (článek 7) je velmi důležité pro to, aby migrace pracovníků EU probíhala náležitým způsobem. Je zásadně důležité, aby pracovníci a zaměstnavatelé měli přístup k informacím; tak bude řádně fungovat vnitřní trh i evropský trh práce. Dostatečné a dostupné informace mohou zaměstnavatelům zamezit ve spáchání přestupků, ale mohou zabránit i pasivnímu trpění diskriminace zaměstnanci.

| 4.18 | EHSV vyzývá migrující pracovníky a jejich rodiny, aby využívali též stávající systémy pro informování jako Vaše Evropa a EURES. |
| --- | --- |

4.18

EHSV vyzývá migrující pracovníky a jejich rodiny, aby využívali též stávající systémy pro informování jako Vaše Evropa a EURES.

| 4.19 | EHSV těší, že evropští sociální partneři se zabývají otázkou mobility uvnitř EU a hospodářské migrace z třetích zemí ve svém aktuálním společném pracovním programu na léta 2012–2014, a navrhuje, aby Evropská komise zahájila nové programy ve spolupráci s Evropskou konfederací odborových svazů a BUSINESSEUROPE za účelem zlepšení informovanosti odborových organizací i organizací zaměstnavatelů na vnitrostátní úrovni, usnadnění spravedlivějšího volného pohybu evropských pracovníků a jejich rodin i za účelem ochrany jejich práv. |
| --- | --- |

4.19

EHSV těší, že evropští sociální partneři se zabývají otázkou mobility uvnitř EU a hospodářské migrace z třetích zemí ve svém aktuálním společném pracovním programu na léta 2012–2014, a navrhuje, aby Evropská komise zahájila nové programy ve spolupráci s Evropskou konfederací odborových svazů a BUSINESSEUROPE za účelem zlepšení informovanosti odborových organizací i organizací zaměstnavatelů na vnitrostátní úrovni, usnadnění spravedlivějšího volného pohybu evropských pracovníků a jejich rodin i za účelem ochrany jejich práv.

V Bruselu dne 19. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(1997) 586 final, COM(2002) 72 final, COM(2007) 773 final.

1

(2)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 6–13.

2

(3)  Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 14–23.

3

(4)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 11–14, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 103–107.

4

(5)  Úř. věst. C 204, 18.7.2000, s. 82–90 (české znění není k dispozici),Úř. věst. C 155, 29.5.2001, s, 65–71 (české znění není k dispozici), Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 102–108.

5

(6)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 61–64.

6

(7)  Schůze dne 30. října 2012.

7

(8)  Společný program evropských sociálních partnerů (2012–2014): Mobilita, ekonomická migrace a integrace migrujících pracovníků na trhu práce.

8

(9)  Byl stanoven v nařízení (EU) č. 492/2011.

9

(10)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 137–142.

10

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/59

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Evropská strategie pro řešení problematiky plastového odpadu v životním prostředí

COM(2013) 123 final

2013/C 341/14

Zpravodaj: pan ZBOŘIL

Dne 10. dubna 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy Evropská strategie pro řešení problematiky plastového odpadu v životním prostředí

COM(2013) 123 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 19. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 138 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Problém nekontrolovaných toků odpadů obecně a plastového odpadu konkrétně je vážný, poněvadž tento odpad často končí v životním prostředí ať už na neřízených skládkách nebo v mořském prostředí. Přestože jsou plastové odpadky celosvětovým problémem, řešení jsou samozřejmě místní, s konkrétními přístupy v závislosti na místních podmínkách a potenciálu. |
| --- | --- |

1.1

Problém nekontrolovaných toků odpadů obecně a plastového odpadu konkrétně je vážný, poněvadž tento odpad často končí v životním prostředí ať už na neřízených skládkách nebo v mořském prostředí. Přestože jsou plastové odpadky celosvětovým problémem, řešení jsou samozřejmě místní, s konkrétními přístupy v závislosti na místních podmínkách a potenciálu.

| 1.2 | Zelená kniha o evropské strategii pro řešení problematiky plastového odpadu poskytuje širokou škálu statistických dat vycházejících z podkladů EEA a Eurostatu a také odkazy na další publikace, knihy, akademické zprávy atd. Doporučujeme provést kategorizaci a analýzu těchto dat, aby byla snadněji pochopitelná a použitelná pro vyvození závěrů o vhodném nakládání s toky plastového odpadu. |
| --- | --- |

1.2

Zelená kniha o evropské strategii pro řešení problematiky plastového odpadu poskytuje širokou škálu statistických dat vycházejících z podkladů EEA a Eurostatu a také odkazy na další publikace, knihy, akademické zprávy atd. Doporučujeme provést kategorizaci a analýzu těchto dat, aby byla snadněji pochopitelná a použitelná pro vyvození závěrů o vhodném nakládání s toky plastového odpadu.

| 1.3 | Pokud jde o vodní a mořské prostředí, podílí se plastový odpad velkou většinou na viditelných plovoucích nečistotách. Tento problém je závažnější kvůli rozpadu plastových materiálů, které se stávají neviditelnými a vstupují do potravního řetězce. Je nezbytné zpřesnit analýzy materiálových a odpadových toků zahrnujících plasty a s tím i analýzu vstupů těchto odpadů do mořského prostředí. Porušování stávajících pravidel v podobě špatně vedeného ukládání na skládky by se nemělo tolerovat. Plastový odpad v mořském prostředí je nepřijatelný. |
| --- | --- |

1.3

Pokud jde o vodní a mořské prostředí, podílí se plastový odpad velkou většinou na viditelných plovoucích nečistotách. Tento problém je závažnější kvůli rozpadu plastových materiálů, které se stávají neviditelnými a vstupují do potravního řetězce. Je nezbytné zpřesnit analýzy materiálových a odpadových toků zahrnujících plasty a s tím i analýzu vstupů těchto odpadů do mořského prostředí. Porušování stávajících pravidel v podobě špatně vedeného ukládání na skládky by se nemělo tolerovat. Plastový odpad v mořském prostředí je nepřijatelný.

| 1.4 | EHSV velmi oceňuje iniciativy, které organizují různé zájmové skupiny s cílem tento vážný problém zmírnit. EU by mohla navrhnout mezinárodní iniciativu na organizaci úklidu nejhorších nánosů plovoucího plastového odpadu v oceánech. Měla by učinit všechny možné kroky k zabránění tomu, aby se plastový odpad vytvářený v Evropě dostal do moří, a měla by zvážit využití programů pro rozvojovou pomoc k propagaci a podpoře udržitelnějších způsobů nakládání s odpady v rozvojových zemích a zejména k omezení dalšího hromadění plastového odpadu z těchto zemí v oceánech. |
| --- | --- |

1.4

EHSV velmi oceňuje iniciativy, které organizují různé zájmové skupiny s cílem tento vážný problém zmírnit. EU by mohla navrhnout mezinárodní iniciativu na organizaci úklidu nejhorších nánosů plovoucího plastového odpadu v oceánech. Měla by učinit všechny možné kroky k zabránění tomu, aby se plastový odpad vytvářený v Evropě dostal do moří, a měla by zvážit využití programů pro rozvojovou pomoc k propagaci a podpoře udržitelnějších způsobů nakládání s odpady v rozvojových zemích a zejména k omezení dalšího hromadění plastového odpadu z těchto zemí v oceánech.

| 1.5 | V souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady by se mělo usilovat o to, aby se především vytvářelo méně plastového odpadu. Některá využití plastů by mohla být zakázána, pokud budou existovat alternativy, které jsou šetrné k životnímu prostředí a jsou proveditelné. |
| --- | --- |

1.5

V souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady by se mělo usilovat o to, aby se především vytvářelo méně plastového odpadu. Některá využití plastů by mohla být zakázána, pokud budou existovat alternativy, které jsou šetrné k životnímu prostředí a jsou proveditelné.

| 1.6 | Výbor dále poukazuje na to, že podmínkou pro zdárnou recyklaci je určení a třídění toků odpadů, a to jednak u zdroje – v místě výskytu –, a dále sebraného odpadu. EHSV vnímá, že je třeba mít lepší přehled o celém procesu sběru domovního odpadu, aby byly určeny a šířeny osvědčené postupy. Výbor vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda jednotlivé systémy zvolené pro sběr odpadu nemají odlišný dopad, zvláště co se týče rozptylu plastového odpadu do životního prostředí. |
| --- | --- |

1.6

Výbor dále poukazuje na to, že podmínkou pro zdárnou recyklaci je určení a třídění toků odpadů, a to jednak u zdroje – v místě výskytu –, a dále sebraného odpadu. EHSV vnímá, že je třeba mít lepší přehled o celém procesu sběru domovního odpadu, aby byly určeny a šířeny osvědčené postupy. Výbor vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda jednotlivé systémy zvolené pro sběr odpadu nemají odlišný dopad, zvláště co se týče rozptylu plastového odpadu do životního prostředí.

| 1.7 | Výbor má dojem, že tři klíčové právní předpisy EU týkající se plastového odpadu (rámcová směrnice o odpadech, směrnice o obalech a obalových odpadech a směrnice o odpadních elektrických a elektronických zařízeních) nejsou v EU řádně vymáhány. EHSV proto podporuje zlepšení jejich vymáhání a jejich aktualizaci dle potřeby. Je nutné, aby byly po předchozí důkladné odborné analýze dostatečných a náležitých údajů a postupů řádně posouzeny nezamýšlené následky a odstraněny všechny zjištěné mezery v předpisech. Snahy o účinnější zpětné získávání a recyklaci obecně by měly pomoci vyřešit také problémy s plastovým odpadem uvedené v zelené knize. |
| --- | --- |

1.7

Výbor má dojem, že tři klíčové právní předpisy EU týkající se plastového odpadu (rámcová směrnice o odpadech, směrnice o obalech a obalových odpadech a směrnice o odpadních elektrických a elektronických zařízeních) nejsou v EU řádně vymáhány. EHSV proto podporuje zlepšení jejich vymáhání a jejich aktualizaci dle potřeby. Je nutné, aby byly po předchozí důkladné odborné analýze dostatečných a náležitých údajů a postupů řádně posouzeny nezamýšlené následky a odstraněny všechny zjištěné mezery v předpisech. Snahy o účinnější zpětné získávání a recyklaci obecně by měly pomoci vyřešit také problémy s plastovým odpadem uvedené v zelené knize.

| 1.8 | Konečně EHSV zdůrazňuje rostoucí význam úlohy, jakou mohou sehrát spotřebitelé, a podporuje argumenty zelené knihy, pokud jde o umožnění spotřebitelům, aby věděli, co kupují: „Informovaní spotřebitelé mohou sehrát rozhodující úlohu při prosazování modelů udržitelnější výroby plastů a plastových výrobků, což rovněž zvyšuje účinné využívání zdrojů. Při zaměření na chování spotřebitelů by mohly k informování spotřebitele přispět jasné, jednoduché a přesné informace o obsahu plastů ve výrobku a jeho potenciálně škodlivých přídatných látkách nebo barvivech. (...) Nad rámec stávajících systémů by mohly být spotřebitelům poskytovány úplné informace o druhu plastu a jeho recyklovatelnosti“. |
| --- | --- |

1.8

Konečně EHSV zdůrazňuje rostoucí význam úlohy, jakou mohou sehrát spotřebitelé, a podporuje argumenty zelené knihy, pokud jde o umožnění spotřebitelům, aby věděli, co kupují: „Informovaní spotřebitelé mohou sehrát rozhodující úlohu při prosazování modelů udržitelnější výroby plastů a plastových výrobků, což rovněž zvyšuje účinné využívání zdrojů. Při zaměření na chování spotřebitelů by mohly k informování spotřebitele přispět jasné, jednoduché a přesné informace o obsahu plastů ve výrobku a jeho potenciálně škodlivých přídatných látkách nebo barvivech. (...) Nad rámec stávajících systémů by mohly být spotřebitelům poskytovány úplné informace o druhu plastu a jeho recyklovatelnosti“.

| 1.9 | V agendě EU týkající se odpadů a plastového odpadu je zapojeno mnoho zainteresovaných stran, které navrhly iniciativy ke snížení množství plastového odpadu a k co nejširšímu zpětnému získávání těchto cenných zdrojů. Jejich vědomosti a odborné znalosti jsou dobrým základem pro celkem rychlý pokrok směrem k postupnému zastavení ukládání plastového odpadu na skládky. Občanská společnost hraje rozhodující úlohu při podpoře řádného provádění a změny v chování. |
| --- | --- |

1.9

V agendě EU týkající se odpadů a plastového odpadu je zapojeno mnoho zainteresovaných stran, které navrhly iniciativy ke snížení množství plastového odpadu a k co nejširšímu zpětnému získávání těchto cenných zdrojů. Jejich vědomosti a odborné znalosti jsou dobrým základem pro celkem rychlý pokrok směrem k postupnému zastavení ukládání plastového odpadu na skládky. Občanská společnost hraje rozhodující úlohu při podpoře řádného provádění a změny v chování.

2.   Zelená kniha

| 2.1 | Účelem této zelené knihy je zahájit rozsáhlou diskusi o možnostech řešení těch otázek veřejné politiky v oblasti plastových odpadů, jimiž se v současnosti výslovně nezabývají žádné právní předpisy EU o odpadech. |
| --- | --- |

2.1

Účelem této zelené knihy je zahájit rozsáhlou diskusi o možnostech řešení těch otázek veřejné politiky v oblasti plastových odpadů, jimiž se v současnosti výslovně nezabývají žádné právní předpisy EU o odpadech.

| 2.2 | Zvláštní povaha plastů vytváří v oblasti nakládání s odpady specifické problémy.






  — | Běžně používané plasty jsou relativně levné a mnohotvárné s možností všestranného využití v průmyslu, což v průběhu minulého století vedlo k jejich prudkému rozvoji, a tento rozvoj pokračuje. |
| --- | --- | --- |

2.2

Zvláštní povaha plastů vytváří v oblasti nakládání s odpady specifické problémy.

—

Běžně používané plasty jsou relativně levné a mnohotvárné s možností všestranného využití v průmyslu, což v průběhu minulého století vedlo k jejich prudkému rozvoji, a tento rozvoj pokračuje.

| — | Plasty jsou materiály velmi odolné, jejich trvanlivost přesahuje životnost výrobků. V důsledku toho produkce plastových odpadů na celém světě stoupá. |
| --- | --- |

—

Plasty jsou materiály velmi odolné, jejich trvanlivost přesahuje životnost výrobků. V důsledku toho produkce plastových odpadů na celém světě stoupá.

| — | Jejich nekontrolované odstraňování je problematické, protože mohou v životním prostředí přetrvávat velmi dlouho. |
| --- | --- |

—

Jejich nekontrolované odstraňování je problematické, protože mohou v životním prostředí přetrvávat velmi dlouho.

| — | Zvláště je třeba pokračovat v úsilí omezit výskyt a dopady plastů v mořském prostředí. |
| --- | --- |

—

Zvláště je třeba pokračovat v úsilí omezit výskyt a dopady plastů v mořském prostředí.

| 2.3 | Bez ohledu na stávající problémy může lepší nakládání s plastovým odpadem přinést i nové příležitosti. Třebaže termoplasty jsou zpravidla zcela recyklovatelné, v současné době se recykluje pouze malý podíl jejich odpadu. |
| --- | --- |

2.3

Bez ohledu na stávající problémy může lepší nakládání s plastovým odpadem přinést i nové příležitosti. Třebaže termoplasty jsou zpravidla zcela recyklovatelné, v současné době se recykluje pouze malý podíl jejich odpadu.

| 2.4 | Lepší recyklace přispěje k dosažení cílů plánu pro Evropu účinně využívající zdroje (1) a ke snížení emisí skleníkových plynů a omezení dovozu surovin a fosilních paliv. Vhodně navržená opatření pro recyklaci plastů mohou rovněž zlepšit konkurenceschopnost a vytvořit nové hospodářské činnosti a pracovní místa. |
| --- | --- |

2.4

Lepší recyklace přispěje k dosažení cílů plánu pro Evropu účinně využívající zdroje (1) a ke snížení emisí skleníkových plynů a omezení dovozu surovin a fosilních paliv. Vhodně navržená opatření pro recyklaci plastů mohou rovněž zlepšit konkurenceschopnost a vytvořit nové hospodářské činnosti a pracovní místa.

| 2.5 | Tato zelená kniha, o níž se uvádí, že je založena na analýze životního cyklu výrobku (LCA), by měla pomoci nově posoudit rizika plastů obsažených ve výrobcích pro životní prostředí a lidské zdraví v okamžiku, kdy se z nich stává odpad. |
| --- | --- |

2.5

Tato zelená kniha, o níž se uvádí, že je založena na analýze životního cyklu výrobku (LCA), by měla pomoci nově posoudit rizika plastů obsažených ve výrobcích pro životní prostředí a lidské zdraví v okamžiku, kdy se z nich stává odpad.

| 2.6 | Měla by přispět k uspíšení internalizace dopadů životního cyklu plastů, od získání suroviny až po ukončení životní fáze, do nákladů na výrobky z plastu. |
| --- | --- |

2.6

Měla by přispět k uspíšení internalizace dopadů životního cyklu plastů, od získání suroviny až po ukončení životní fáze, do nákladů na výrobky z plastu.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vnímá, že je třeba mít lepší přehled o celém procesu sběru domovního odpadu, aby se určilo, co skutečně jsou osvědčené postupy a co je vhodné pro různé úrovně HDP, podnebné pásy, dostupnost půdy atd. Tyto osvědčené postupy by měly být přizpůsobeny konkrétním podmínkám jednotlivých členských států a regionů a poté šířeny. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vnímá, že je třeba mít lepší přehled o celém procesu sběru domovního odpadu, aby se určilo, co skutečně jsou osvědčené postupy a co je vhodné pro různé úrovně HDP, podnebné pásy, dostupnost půdy atd. Tyto osvědčené postupy by měly být přizpůsobeny konkrétním podmínkám jednotlivých členských států a regionů a poté šířeny.

| 3.2 | Problém nekontrolovaných toků odpadů obecně a plastového odpadu konkrétně je vážný, poněvadž tento odpad často končí v životním prostředí ať už na neřízených skládkách, v půdě (např. kvůli používání foliových materiálů v zemědělství) nebo v mořském prostředí. Přestože jsou plastové odpadky celosvětovým problémem, řešení jsou samozřejmě velmi místní, ale v podstatě by měla být uplatňována v celé EU. |
| --- | --- |

3.2

Problém nekontrolovaných toků odpadů obecně a plastového odpadu konkrétně je vážný, poněvadž tento odpad často končí v životním prostředí ať už na neřízených skládkách, v půdě (např. kvůli používání foliových materiálů v zemědělství) nebo v mořském prostředí. Přestože jsou plastové odpadky celosvětovým problémem, řešení jsou samozřejmě velmi místní, ale v podstatě by měla být uplatňována v celé EU.

| 3.3 | Měli bychom pochopit význam plastů v našem běžném životě. Problémem nejsou plasty samy o sobě, ale to, jak nesprávně nakládáme s naším odpadem, včetně plastového odpadu. Přijatá opatření by se měla v první řadě zabývat tímto faktem, protože předcházení vzniku a postupné snižování množství odpadu je základní zásadou udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.3

Měli bychom pochopit význam plastů v našem běžném životě. Problémem nejsou plasty samy o sobě, ale to, jak nesprávně nakládáme s naším odpadem, včetně plastového odpadu. Přijatá opatření by se měla v první řadě zabývat tímto faktem, protože předcházení vzniku a postupné snižování množství odpadu je základní zásadou udržitelnosti.

| 3.4 | K větší srozumitelnosti a použitelnosti široké škály dat poskytnutých v zelené knize doporučujeme jejich kategorizaci tak, aby bylo umožněno tato data srovnat a odhadnout trendy, které by pak mohly indikovat možné cesty k řešení. |
| --- | --- |

3.4

K větší srozumitelnosti a použitelnosti široké škály dat poskytnutých v zelené knize doporučujeme jejich kategorizaci tak, aby bylo umožněno tato data srovnat a odhadnout trendy, které by pak mohly indikovat možné cesty k řešení.

| 3.5 | Pro tyto účely je nutné rozlišit termoplasty, tj. materiály představující předpokládané těžiště problému, končící v životním prostředí i přesto, že jsou recyklovatelné nebo znovu využitelné. Druhou skupinu tvoří termosetické materiály (pryskyřice), které jsou vyráběny ve značně menších objemech a slouží k výrobě technických výrobků a buď nejsou recyklovatelné vůbec, nebo je jejich recyklace v současnosti velmi problematická. |
| --- | --- |

3.5

Pro tyto účely je nutné rozlišit termoplasty, tj. materiály představující předpokládané těžiště problému, končící v životním prostředí i přesto, že jsou recyklovatelné nebo znovu využitelné. Druhou skupinu tvoří termosetické materiály (pryskyřice), které jsou vyráběny ve značně menších objemech a slouží k výrobě technických výrobků a buď nejsou recyklovatelné vůbec, nebo je jejich recyklace v současnosti velmi problematická.

| 3.6 | Většina plastů je ideální jako palivo, ale v případě PVC není spalování nejlepší řešení. Spalování plastů s jinými odpady je v mnoha případech možná nejlepší způsob, jak se vyhnout používání nové ropy nebo plynu, aby se napomohlo spalování. Odpověď by poskytla analýza životního cyklu výrobku, avšak ve sdělení Komise se o takové analýze moc nemluví. |
| --- | --- |

3.6

Většina plastů je ideální jako palivo, ale v případě PVC není spalování nejlepší řešení. Spalování plastů s jinými odpady je v mnoha případech možná nejlepší způsob, jak se vyhnout používání nové ropy nebo plynu, aby se napomohlo spalování. Odpověď by poskytla analýza životního cyklu výrobku, avšak ve sdělení Komise se o takové analýze moc nemluví.

| 3.7 | Zelená kniha by se měla orientovat především na termoplasty, zvláště foliové materiály (technické i obalové, na bázi PE, PP a PVC) a nápojové obaly (zvláště z PET), které doznaly mimořádně velkého globálního rozšíření a do značné míry nahradily sklo nebo plechovky a které zároveň představují riziko pro mořské prostředí, pokud je jejich odstraňování nekontrolované. |
| --- | --- |

3.7

Zelená kniha by se měla orientovat především na termoplasty, zvláště foliové materiály (technické i obalové, na bázi PE, PP a PVC) a nápojové obaly (zvláště z PET), které doznaly mimořádně velkého globálního rozšíření a do značné míry nahradily sklo nebo plechovky a které zároveň představují riziko pro mořské prostředí, pokud je jejich odstraňování nekontrolované.

| 3.8 | V životním prostředí mohou také skončit syntetická vlákna (PE, PP a polyamidy) pocházející z různých tkanin/textilií a netkaných průmyslových a spotřebitelských výrobků a pěny využívané jako obalové a výplňové materiály, protože opotřebované textilní výrobky se nesbírají. Tato složka odpadů není ve sdělení uvedena. |
| --- | --- |

3.8

V životním prostředí mohou také skončit syntetická vlákna (PE, PP a polyamidy) pocházející z různých tkanin/textilií a netkaných průmyslových a spotřebitelských výrobků a pěny využívané jako obalové a výplňové materiály, protože opotřebované textilní výrobky se nesbírají. Tato složka odpadů není ve sdělení uvedena.

| 3.9 | Z hlediska znečištění mořského prostředí se plastový odpad podílí velkou většinou na viditelných plovoucích nečistotách i na neviditelných částečkách. To je příčina problémů ve vztahu k mořské fauně včetně ptactva, savců (delfíni, velryby), želv a dalších zvířat. Malá objemová hmotnost plastů může nicméně také usnadnit opatření pro jejich odstraňování. |
| --- | --- |

3.9

Z hlediska znečištění mořského prostředí se plastový odpad podílí velkou většinou na viditelných plovoucích nečistotách i na neviditelných částečkách. To je příčina problémů ve vztahu k mořské fauně včetně ptactva, savců (delfíni, velryby), želv a dalších zvířat. Malá objemová hmotnost plastů může nicméně také usnadnit opatření pro jejich odstraňování.

| 3.10 | Výbor proto považuje za nezbytné zpřesnění analýzy materiálových a odpadových toků zahrnujících plasty a s tím i analýzu vstupů těchto odpadů do mořského prostředí. Pozornost by se měla soustředit na hlavní materiálové toky a postupná řešení od nejvýznamnějších toků. |
| --- | --- |

3.10

Výbor proto považuje za nezbytné zpřesnění analýzy materiálových a odpadových toků zahrnujících plasty a s tím i analýzu vstupů těchto odpadů do mořského prostředí. Pozornost by se měla soustředit na hlavní materiálové toky a postupná řešení od nejvýznamnějších toků.

| 3.11 | Existují dva hlavní zdroje odpadů v mořích, které pocházejí z pevniny:






  — | pláže a řeky, kam lidé odhazují odpadky, |
| --- | --- | --- |

3.11

Existují dva hlavní zdroje odpadů v mořích, které pocházejí z pevniny:

—

pláže a řeky, kam lidé odhazují odpadky,

| — | skládky, které jsou špatně spravovány nebo jsou někdy dokonce záměrně umístěny v blízkosti moře či řeky, aby se neplnily příliš rychle. |
| --- | --- |

—

skládky, které jsou špatně spravovány nebo jsou někdy dokonce záměrně umístěny v blízkosti moře či řeky, aby se neplnily příliš rychle.

Dalším významným zdrojem je nezodpovědné (záměrné či nedbalé) odhazování odpadu z lodí a ztracené rybářské sítě. V této fázi nebyla bohužel předložena žádná analýza těchto zdrojů směřující k usnadnění spolehlivých závěrů.

| 3.12 | Výbor upozorňuje na to, že s ohledem na globální charakter problému v mořském prostředí musí být nápravná opatření přijata a zavedena také globálně. Výbor doporučuje přijmout opatření, která zajistí, že jakýkoli odpad z EU nebude jednoduše vyvezen do jiných částí světa za účelem uložení na skládku (pokud takový případ existuje). Lze-li odpad opětovně použít, pak už nejde o odpad a mělo by se s ním zacházet jako s užitečným tokem surovin. |
| --- | --- |

3.12

Výbor upozorňuje na to, že s ohledem na globální charakter problému v mořském prostředí musí být nápravná opatření přijata a zavedena také globálně. Výbor doporučuje přijmout opatření, která zajistí, že jakýkoli odpad z EU nebude jednoduše vyvezen do jiných částí světa za účelem uložení na skládku (pokud takový případ existuje). Lze-li odpad opětovně použít, pak už nejde o odpad a mělo by se s ním zacházet jako s užitečným tokem surovin.

| 3.13 | Výbor dále poukazuje na to, že podmínkou pro zdárnou recyklaci je určení a třídění toků odpadů, a to jednak u zdroje – v místě výskytu –, a dále sebraného odpadu. Měly by být uplatněny nové technologické postupy třídění umožňující oddělování kovů, plastů a celulózových vláken například z materiálového toku směsného domovního odpadu. Současně Výbor upozorňuje na to, že tyto technologie mají své energetické náklady, rozhodně však stojí za to, aby se do jejich dalšího vývoje dále investovalo. |
| --- | --- |

3.13

Výbor dále poukazuje na to, že podmínkou pro zdárnou recyklaci je určení a třídění toků odpadů, a to jednak u zdroje – v místě výskytu –, a dále sebraného odpadu. Měly by být uplatněny nové technologické postupy třídění umožňující oddělování kovů, plastů a celulózových vláken například z materiálového toku směsného domovního odpadu. Současně Výbor upozorňuje na to, že tyto technologie mají své energetické náklady, rozhodně však stojí za to, aby se do jejich dalšího vývoje dále investovalo.

| 3.14 | V agendě týkající se odpadů a plastového odpadu je zapojeno mnoho zainteresovaných stran, které navrhly iniciativy ke snížení množství plastového odpadu a k co nejširšímu zpětnému získávání těchto cenných zdrojů. Jejich vědomosti a odborné znalosti jsou dobrým základem pro celkem rychlý pokrok směrem k postupnému zastavení ukládání plastového odpadu na skládky. Podobné iniciativy si zaslouží odpovídající podporu. |
| --- | --- |

3.14

V agendě týkající se odpadů a plastového odpadu je zapojeno mnoho zainteresovaných stran, které navrhly iniciativy ke snížení množství plastového odpadu a k co nejširšímu zpětnému získávání těchto cenných zdrojů. Jejich vědomosti a odborné znalosti jsou dobrým základem pro celkem rychlý pokrok směrem k postupnému zastavení ukládání plastového odpadu na skládky. Podobné iniciativy si zaslouží odpovídající podporu.

4.   Konkrétní připomínky – odpovědi na otázky v zelené knize

4.1   Možnosti politiky pro lepší nakládání s plastovým odpadem v EU

| 4.1.1 | Může být nakládání s plasty odpovídajícím způsobem řešeno v rámci stávajících právních předpisů? V současnosti platná rámcová směrnice o odpadech ukládá recyklaci 50 % (hmotnosti) domovního odpadu, a tím implicitně vytváří infrastrukturu tříděného sběru. Směrnice o obalech a obalových odpadech definuje právní rámec uplatnění rozšířené odpovědnosti výrobce, stejně jako směrnice o odpadu elektrických a elektronických zařízení (WEEE) v případě plastů v elektronice a elektrotechnice. Výbor má dojem, že tyto tři právní předpisy nejsou v EU řádně vymáhány. EHSV proto podporuje zlepšení vymáhání a jejich aktualizaci dle potřeby. Je nutné, aby byly po předchozí důkladné odborné analýze dostatečných a náležitých údajů a postupů řádně posouzeny nezamýšlené následky a odstraněny všechny zjištěné mezery v předpisech. |
| --- | --- |

4.1.1

Může být nakládání s plasty odpovídajícím způsobem řešeno v rámci stávajících právních předpisů? V současnosti platná rámcová směrnice o odpadech ukládá recyklaci 50 % (hmotnosti) domovního odpadu, a tím implicitně vytváří infrastrukturu tříděného sběru. Směrnice o obalech a obalových odpadech definuje právní rámec uplatnění rozšířené odpovědnosti výrobce, stejně jako směrnice o odpadu elektrických a elektronických zařízení (WEEE) v případě plastů v elektronice a elektrotechnice. Výbor má dojem, že tyto tři právní předpisy nejsou v EU řádně vymáhány. EHSV proto podporuje zlepšení vymáhání a jejich aktualizaci dle potřeby. Je nutné, aby byly po předchozí důkladné odborné analýze dostatečných a náležitých údajů a postupů řádně posouzeny nezamýšlené následky a odstraněny všechny zjištěné mezery v předpisech.

| 4.1.2 | Jak nejlépe formulovat opatření na podporu větší míry recyklace plastů? Potřebným doplněním je pouze vhodné nastavení cílů uvedených ve výše jmenovaných směrnicích. Je však nutné brát ohled na vyváženost cíle recyklace a energetického využití tak, aby nedošlo k extrémním nákladům zatěžujícím spotřebitele a současně nedošlo ke snížení environmentální účinnosti. Například zatímco je recyklace rozšířených druhů plastů typu PE a PET ekonomicky únosná a současně environmentálně účinná, recyklace málo rozšířených plastů by vyžadovala velké náklady na přepravu do specializovaných, ale vzhledem k nízkému výskytu jen na několika místech se vyskytujících technologií. Tato přeprava na dlouhé vzdálenosti by současně učinila recyklaci méně environmentálně rozumnou než energetické využití odpadů. Problémem je zajistit stálý tok se stálou kvalitou v požadovaném objemu. Pomoci by s tím měly pokyny pro životní cyklus výrobku. |
| --- | --- |

4.1.2

Jak nejlépe formulovat opatření na podporu větší míry recyklace plastů? Potřebným doplněním je pouze vhodné nastavení cílů uvedených ve výše jmenovaných směrnicích. Je však nutné brát ohled na vyváženost cíle recyklace a energetického využití tak, aby nedošlo k extrémním nákladům zatěžujícím spotřebitele a současně nedošlo ke snížení environmentální účinnosti. Například zatímco je recyklace rozšířených druhů plastů typu PE a PET ekonomicky únosná a současně environmentálně účinná, recyklace málo rozšířených plastů by vyžadovala velké náklady na přepravu do specializovaných, ale vzhledem k nízkému výskytu jen na několika místech se vyskytujících technologií. Tato přeprava na dlouhé vzdálenosti by současně učinila recyklaci méně environmentálně rozumnou než energetické využití odpadů. Problémem je zajistit stálý tok se stálou kvalitou v požadovaném objemu. Pomoci by s tím měly pokyny pro životní cyklus výrobku.

| 4.1.3 | Snížilo by důsledné a účinné plnění požadavků pro nakládání s odpadem ve stávajících právních předpisech týkajících se ukládání na skládky dostatečným způsobem současné ukládání na skládky? Specifickým problémem je rozpor mezi cílem prevence vzniku obalových odpadů v hmotnostním vyjádření a požadavkem na vyšší recyklaci. Snaha omezit hmotnost a současně zachovat požadované bariérové vlastnosti totiž vede k vytváření vícevrstevných obalů z různých plastů, které jsou prakticky nerecyklovatelné. Namísto zlehčování by se měla využívat koncepce „navrhování pro recyklaci“. V tomto směru by mělo dojít k úpravě předpisů, které by nicméně měly být co nejjednodušší. |
| --- | --- |

4.1.3

Snížilo by důsledné a účinné plnění požadavků pro nakládání s odpadem ve stávajících právních předpisech týkajících se ukládání na skládky dostatečným způsobem současné ukládání na skládky? Specifickým problémem je rozpor mezi cílem prevence vzniku obalových odpadů v hmotnostním vyjádření a požadavkem na vyšší recyklaci. Snaha omezit hmotnost a současně zachovat požadované bariérové vlastnosti totiž vede k vytváření vícevrstevných obalů z různých plastů, které jsou prakticky nerecyklovatelné. Namísto zlehčování by se měla využívat koncepce „navrhování pro recyklaci“. V tomto směru by mělo dojít k úpravě předpisů, které by nicméně měly být co nejjednodušší.

| 4.1.4 | Dalším užitečným přístupem by bylo povzbudit, např. pomocí cen nebo jiné podpory, novátorská řešení konkrétních problémů s balením – například plně a úsporně recyklovatelná laminátová krabice na mléko nebo džusy by byla hitem trhu (a je možná dokonce k dispozici). |
| --- | --- |

4.1.4

Dalším užitečným přístupem by bylo povzbudit, např. pomocí cen nebo jiné podpory, novátorská řešení konkrétních problémů s balením – například plně a úsporně recyklovatelná laminátová krabice na mléko nebo džusy by byla hitem trhu (a je možná dokonce k dispozici).

| 4.1.5 | Jaká opatření by byla vhodná a účinná na podporu opětovného použití a využití plastů místo ukládání na skládky? Důsledné a účinné plnění požadavků na nakládání s odpadem ve stávajících právních předpisech týkajících se ukládání na skládky je velmi důležitým faktorem: konsistentní implementace právních předpisů je nezbytným předpokladem dalšího prohloubení recyklace i řádné řízené likvidace plastových odpadů. Postupné zastavení ukládání plastového odpadu na skládky by pochopitelně mohlo posílit zpětné získávání a recyklaci, nezbytným předpokladem je nicméně vytvoření odpovídající infrastruktury. |
| --- | --- |

4.1.5

Jaká opatření by byla vhodná a účinná na podporu opětovného použití a využití plastů místo ukládání na skládky? Důsledné a účinné plnění požadavků na nakládání s odpadem ve stávajících právních předpisech týkajících se ukládání na skládky je velmi důležitým faktorem: konsistentní implementace právních předpisů je nezbytným předpokladem dalšího prohloubení recyklace i řádné řízené likvidace plastových odpadů. Postupné zastavení ukládání plastového odpadu na skládky by pochopitelně mohlo posílit zpětné získávání a recyklaci, nezbytným předpokladem je nicméně vytvoření odpovídající infrastruktury.

| 4.1.6 | Jaká další opatření by mohla být vhodná, aby se využití plastových odpadů posunulo v hierarchii způsobů nakládání nahoru? Samotný zákaz skládkování nebo prohibitivní zdanění skládek povede pouze ke značnému rozšíření energetického využití směsného odpadu, zahrnujícího plastovou komponentu. Útlum ukládání plastového odpadu na skládky musí být pečlivě řízen, aby se zajistilo, že výsledkem nebude jednoduše rozsáhlé spalování. Spalování je nicméně vhodnější než ukládání na skládky, zejména nelegální skládky. |
| --- | --- |

4.1.6

Jaká další opatření by mohla být vhodná, aby se využití plastových odpadů posunulo v hierarchii způsobů nakládání nahoru? Samotný zákaz skládkování nebo prohibitivní zdanění skládek povede pouze ke značnému rozšíření energetického využití směsného odpadu, zahrnujícího plastovou komponentu. Útlum ukládání plastového odpadu na skládky musí být pečlivě řízen, aby se zajistilo, že výsledkem nebude jednoduše rozsáhlé spalování. Spalování je nicméně vhodnější než ukládání na skládky, zejména nelegální skládky.

| 4.1.7 | Úvaha o dani z rekuperace energie musí být velmi dobře promyšlená, má-li dojít k žádoucím účinkům této daně, a je nutno uplatnit celostní pohled, tj. zvážit dopady na alternativní toky a například na možné využití prakticky čisté uhlovodíkové složky z polyolefinických plastů na výrobu kapalných alternativních paliv. |
| --- | --- |

4.1.7

Úvaha o dani z rekuperace energie musí být velmi dobře promyšlená, má-li dojít k žádoucím účinkům této daně, a je nutno uplatnit celostní pohled, tj. zvážit dopady na alternativní toky a například na možné využití prakticky čisté uhlovodíkové složky z polyolefinických plastů na výrobu kapalných alternativních paliv.

| 4.1.8 | Měl by se v Evropě podporovat oddělený sběr plastového odpadu u zákazníka v kombinaci s režimy platby podle množství zbytkového odpadu? Separace plastů z jiných materiálových toků je žádoucí a je žádoucí stanovit postihy pro potírání nevhodných postupů, neměli bychom ovšem podceňovat některá úskalí, jako je fakt, že základním ekonomickým i environmentálním problémem komplikujícím recyklaci plastů je náročná přeprava objemného (byť lehkého) materiálu na dlouhé vzdálenosti. Nařízení odděleného sběru u každého původce může obsahovat výjimky v případě nízkého výskytu a pokud přínosy recyklace budou potlačeny náklady dopravy. |
| --- | --- |

4.1.8

Měl by se v Evropě podporovat oddělený sběr plastového odpadu u zákazníka v kombinaci s režimy platby podle množství zbytkového odpadu? Separace plastů z jiných materiálových toků je žádoucí a je žádoucí stanovit postihy pro potírání nevhodných postupů, neměli bychom ovšem podceňovat některá úskalí, jako je fakt, že základním ekonomickým i environmentálním problémem komplikujícím recyklaci plastů je náročná přeprava objemného (byť lehkého) materiálu na dlouhé vzdálenosti. Nařízení odděleného sběru u každého původce může obsahovat výjimky v případě nízkého výskytu a pokud přínosy recyklace budou potlačeny náklady dopravy.

| 4.1.9 | Jsou ke zvýšení recyklace plastových odpadů nezbytné zvláštní cíle pro recyklaci plastů? Ačkoli by bylo možné uplatnit specifický cíl v rámcové směrnici o odpadech, je vhodné toto opatření provést po vyhodnocení účinnosti stávající směrnice. |
| --- | --- |

4.1.9

Jsou ke zvýšení recyklace plastových odpadů nezbytné zvláštní cíle pro recyklaci plastů? Ačkoli by bylo možné uplatnit specifický cíl v rámcové směrnici o odpadech, je vhodné toto opatření provést po vyhodnocení účinnosti stávající směrnice.

| 4.1.10 | Je nutné zavést opatření pro zamezení nevyhovující recyklace nebo ukládání recyklovatelných plastových odpadů vyvážených do třetích zemí? Plastový odpad pro recyklaci se stal globálně obchodovanou komoditou. Skládkování ve třetích zemích je velmi nepravděpodobné, poněvadž zahraniční osoba stěží zakoupí plastový odpad s cílem jej skládkovat. Dopravní náklady v případě plastových obalů jsou velmi vysoké a to činí nepravděpodobným jakýkoli vývoz s cílem uložení na skládku. Definice „nevyhovující recyklace“ je krajně obtížná stejně jako kontrola uplatnění takové regulace, takže opatření k jejímu zamezení jsou více méně nevymahatelná a lze je snadno obejít. |
| --- | --- |

4.1.10

Je nutné zavést opatření pro zamezení nevyhovující recyklace nebo ukládání recyklovatelných plastových odpadů vyvážených do třetích zemí? Plastový odpad pro recyklaci se stal globálně obchodovanou komoditou. Skládkování ve třetích zemích je velmi nepravděpodobné, poněvadž zahraniční osoba stěží zakoupí plastový odpad s cílem jej skládkovat. Dopravní náklady v případě plastových obalů jsou velmi vysoké a to činí nepravděpodobným jakýkoli vývoz s cílem uložení na skládku. Definice „nevyhovující recyklace“ je krajně obtížná stejně jako kontrola uplatnění takové regulace, takže opatření k jejímu zamezení jsou více méně nevymahatelná a lze je snadno obejít.

| 4.1.11 | Byly by další dobrovolné iniciativy, zejména producentů a maloobchodníků, vhodným a účinným nástrojem? Dobrovolné iniciativy, zejména producentů a maloobchodníků, by mohly být vhodným a účinným nástrojem pro dosažení lepšího využívání zdrojů v životním cyklu výrobků z plastů, zejména v oblasti dohod o používání plastových obalů s charakteristikami usnadňujícími recyklaci (materiálové kombinace, barevnost apod.). |
| --- | --- |

4.1.11

Byly by další dobrovolné iniciativy, zejména producentů a maloobchodníků, vhodným a účinným nástrojem? Dobrovolné iniciativy, zejména producentů a maloobchodníků, by mohly být vhodným a účinným nástrojem pro dosažení lepšího využívání zdrojů v životním cyklu výrobků z plastů, zejména v oblasti dohod o používání plastových obalů s charakteristikami usnadňujícími recyklaci (materiálové kombinace, barevnost apod.).

4.2   Zaměření na chování spotřebitelů

| 4.2.1 | Existuje prostor pro vytváření systémů zálohování a zpětného odběru nebo leasingu pro konkrétní kategorie plastových výrobků? Je nutné se zaměřit na osobní a dobrovolné chování spotřebitelů a neohrozit cílenější sběr odpadu a recyklační procesy, jež jsou většinou závislé na dostupnosti financování místními orgány, nejsou-li pro provozovatele skutečně komerčně rentabilní. Vzhledem k tomu, že téměř všechny správní orgány, dokonce i v Německu, nyní postrádají finanční prostředky, má smysl navrhovat řešení, jež nevyžadují vysoké dotace, což by zvýšilo množství peněz pro vzdělávání, zdravotnictví, sociální péči, policii atd. |
| --- | --- |

4.2.1

Existuje prostor pro vytváření systémů zálohování a zpětného odběru nebo leasingu pro konkrétní kategorie plastových výrobků? Je nutné se zaměřit na osobní a dobrovolné chování spotřebitelů a neohrozit cílenější sběr odpadu a recyklační procesy, jež jsou většinou závislé na dostupnosti financování místními orgány, nejsou-li pro provozovatele skutečně komerčně rentabilní. Vzhledem k tomu, že téměř všechny správní orgány, dokonce i v Německu, nyní postrádají finanční prostředky, má smysl navrhovat řešení, jež nevyžadují vysoké dotace, což by zvýšilo množství peněz pro vzdělávání, zdravotnictví, sociální péči, policii atd.

| 4.2.2 | Prostor pro systémy zálohování a podobné systémy je omezený. Tyto systémy však existují již dnes v oblasti business to business a není nutné je specificky podporovat. Jedinou oblastí možného uplatnění by bylo zálohování nápojových obalů. Vyčlenění zálohovaného toku z ostatních odpadů může u spotřebitele vyvolávat jistý zmatek, čímž se snižuje efektivita sběru nezálohovaných složek a zhoršuje ekonomika třídění. Je proto nutné jejich realizaci doprovodit správnými opatřeními v oblasti informovanosti vycházejícími ze spolehlivých analýz. |
| --- | --- |

4.2.2

Prostor pro systémy zálohování a podobné systémy je omezený. Tyto systémy však existují již dnes v oblasti business to business a není nutné je specificky podporovat. Jedinou oblastí možného uplatnění by bylo zálohování nápojových obalů. Vyčlenění zálohovaného toku z ostatních odpadů může u spotřebitele vyvolávat jistý zmatek, čímž se snižuje efektivita sběru nezálohovaných složek a zhoršuje ekonomika třídění. Je proto nutné jejich realizaci doprovodit správnými opatřeními v oblasti informovanosti vycházejícími ze spolehlivých analýz.

| 4.2.3 | Jaký druh informace byste považovali za nezbytný, aby se spotřebitelé při výběru výrobku z plastu mohli přímo podílet na účinném využívání zdrojů? Zapojení spotřebitele přímo je jen obtížně možné. K faktické změně chování spotřebitelů je zapotřebí nejen zvyšování povědomí, ale především uživatelsky přívětivých výrobků a systémů, jež spotřebitelům usnadní správné rozhodování jak při koupi výrobku, tak při likvidaci odpadu. Informace o správném naložení s plastem v odděleném sběru domovního odpadu, tedy označení materiálu nebo uvedení instrukce pro třídění, má značný význam. Povinné informace o chemickém obsahu recyklátu by bylo třeba vyjádřit jasně a srozumitelně, aby spotřebitelé mohli učinit kvalifikované rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.2.3

Jaký druh informace byste považovali za nezbytný, aby se spotřebitelé při výběru výrobku z plastu mohli přímo podílet na účinném využívání zdrojů? Zapojení spotřebitele přímo je jen obtížně možné. K faktické změně chování spotřebitelů je zapotřebí nejen zvyšování povědomí, ale především uživatelsky přívětivých výrobků a systémů, jež spotřebitelům usnadní správné rozhodování jak při koupi výrobku, tak při likvidaci odpadu. Informace o správném naložení s plastem v odděleném sběru domovního odpadu, tedy označení materiálu nebo uvedení instrukce pro třídění, má značný význam. Povinné informace o chemickém obsahu recyklátu by bylo třeba vyjádřit jasně a srozumitelně, aby spotřebitelé mohli učinit kvalifikované rozhodnutí.

| 4.2.4 | Jak dosáhnout toho, aby informace o chemickém složení plastu mohly být dostupné všem aktérům v řetězci recyklace odpadů? Informace o chemickém složení plastu nebo výrobku z plastu je snadno dostupná až do okamžiku prodeje. Přínos takovéto informace pro spotřebitele je pochybný –mohla by být zpřístupněna pouze pomocí systémů snadné srozumitelnosti a viditelnosti, aniž by to bylo na újmu použití takových příměsí do plastu nebo jiných obalových materiálů, jejichž bezpečnost je ověřena na základě expozičních studií a studií dopadů (REACH). |
| --- | --- |

4.2.4

Jak dosáhnout toho, aby informace o chemickém složení plastu mohly být dostupné všem aktérům v řetězci recyklace odpadů? Informace o chemickém složení plastu nebo výrobku z plastu je snadno dostupná až do okamžiku prodeje. Přínos takovéto informace pro spotřebitele je pochybný –mohla by být zpřístupněna pouze pomocí systémů snadné srozumitelnosti a viditelnosti, aniž by to bylo na újmu použití takových příměsí do plastu nebo jiných obalových materiálů, jejichž bezpečnost je ověřena na základě expozičních studií a studií dopadů (REACH).

| 4.2.5 | Jak nejlépe řešit problémy vyplývající z používání mikroplastů ve výrobcích nebo průmyslových postupech a z používání nanočástic v plastech? Otázka mikroplastů a nanočástic v plastech vyžaduje analýzu, do jaké míry se mohou tyto, většinou imobilizované složky, užívané v malých koncentracích dostat do životního prostředí v rizikových množstvích. Jde vlastně o dvě oddělené otázky: mikroplasty, či lépe řečeno úlomky plastů, a nanočástice. Každá by se měla probírat zvlášť s ohledem na jejich původ a dopady. Přesto se o jejich dopadu na životní prostředí, možných rizicích pro lidské zdraví a dopadu na mořský život ví příliš málo. Řádné nakládání s odpady obecně by pomohlo vyřešit značnou část tohoto problému. Výskyt plastových odpadků je pravděpodobně otázkou posledních 50 let a je podstatný tam, kde se prokáže, že představuje nebo zvyšuje riziko pro lidský život a životní prostředí. |
| --- | --- |

4.2.5

Jak nejlépe řešit problémy vyplývající z používání mikroplastů ve výrobcích nebo průmyslových postupech a z používání nanočástic v plastech? Otázka mikroplastů a nanočástic v plastech vyžaduje analýzu, do jaké míry se mohou tyto, většinou imobilizované složky, užívané v malých koncentracích dostat do životního prostředí v rizikových množstvích. Jde vlastně o dvě oddělené otázky: mikroplasty, či lépe řečeno úlomky plastů, a nanočástice. Každá by se měla probírat zvlášť s ohledem na jejich původ a dopady. Přesto se o jejich dopadu na životní prostředí, možných rizicích pro lidské zdraví a dopadu na mořský život ví příliš málo. Řádné nakládání s odpady obecně by pomohlo vyřešit značnou část tohoto problému. Výskyt plastových odpadků je pravděpodobně otázkou posledních 50 let a je podstatný tam, kde se prokáže, že představuje nebo zvyšuje riziko pro lidský život a životní prostředí.

4.3   Trvanlivost plastů a plastových výrobků

| 4.3.1 | Měla by se politika navrhování výrobků zabývat plánovaným zastaráváním plastových výrobků a zaměřit se na posílení opětovného použití a stavebnicového způsobu navrhování, aby se co nejvíce snížilo množství plastového odpadu? Plastový odpad z některých výrobků vzniká v důsledku morálního zastarání v návaznosti na technické inovace. U ostatních výrobků (okenní rámy, součástky automobilů, nábytek, předměty pro domácnost, lékařské vybavení, stavební materiály, elektrická a tepelná izolace, obuv, oděvy a mnoho dalších použití) je trvanlivost velmi důležitá. V celkových objemech plastových odpadů tyto výrobky nepředstavují významné položky a obvykle nebývají složkou domovního odpadu. Strategická opatření zabývající se trvanlivostí výrobků by neměla významný vliv na množství odpadu, ale mohla by nepříznivě zasáhnout do konkurenceschopnosti výrobků z EU. Kritéria eko designu většinou nebudou do této sféry zasahovat, jedná se primárně o funkční a environmentální výkonnost základního produktu a nikoliv jeho plastové složky. |
| --- | --- |

4.3.1

Měla by se politika navrhování výrobků zabývat plánovaným zastaráváním plastových výrobků a zaměřit se na posílení opětovného použití a stavebnicového způsobu navrhování, aby se co nejvíce snížilo množství plastového odpadu? Plastový odpad z některých výrobků vzniká v důsledku morálního zastarání v návaznosti na technické inovace. U ostatních výrobků (okenní rámy, součástky automobilů, nábytek, předměty pro domácnost, lékařské vybavení, stavební materiály, elektrická a tepelná izolace, obuv, oděvy a mnoho dalších použití) je trvanlivost velmi důležitá. V celkových objemech plastových odpadů tyto výrobky nepředstavují významné položky a obvykle nebývají složkou domovního odpadu. Strategická opatření zabývající se trvanlivostí výrobků by neměla významný vliv na množství odpadu, ale mohla by nepříznivě zasáhnout do konkurenceschopnosti výrobků z EU. Kritéria eko designu většinou nebudou do této sféry zasahovat, jedná se primárně o funkční a environmentální výkonnost základního produktu a nikoliv jeho plastové složky.

| 4.3.2 | Měly by být zavedeny tržní nástroje, které by pomohly přesněji odrážet environmentální náklady od výroby plastů až po jejich konečnou likvidaci? Internalizaci externalit pro plastové součásti výrobků i pro jiné suroviny je nutné vzhledem k velké rozmanitosti výrobků podrobně prostudovat, a tak v praxi zabránit enormní administrativní zátěži, omezení konkurenceschopnosti a současně zvýhodnění dovozu. Potřebné analýzy životního cyklu by musely být aplikovány na všechny materiály konkurující plastům a totéž by muselo být účinně vymáháno po dovozcích výrobků z třetích zemí. |
| --- | --- |

4.3.2

Měly by být zavedeny tržní nástroje, které by pomohly přesněji odrážet environmentální náklady od výroby plastů až po jejich konečnou likvidaci? Internalizaci externalit pro plastové součásti výrobků i pro jiné suroviny je nutné vzhledem k velké rozmanitosti výrobků podrobně prostudovat, a tak v praxi zabránit enormní administrativní zátěži, omezení konkurenceschopnosti a současně zvýhodnění dovozu. Potřebné analýzy životního cyklu by musely být aplikovány na všechny materiály konkurující plastům a totéž by muselo být účinně vymáháno po dovozcích výrobků z třetích zemí.

| 4.3.3 | Jak nejlépe řešit zátěž, kterou působí odpady z plastových výrobků s krátkou životností a na jedno použití? Zátěž, kterou působí odpady z plastových výrobků s krátkou životností a na jedno použití, je nejlépe řešit odděleným sběrem podle druhu plastu a dotříděním. Některé země v tom jsou úspěšné, jiné to nedělají kvůli vysokým nákladům. |
| --- | --- |

4.3.3

Jak nejlépe řešit zátěž, kterou působí odpady z plastových výrobků s krátkou životností a na jedno použití? Zátěž, kterou působí odpady z plastových výrobků s krátkou životností a na jedno použití, je nejlépe řešit odděleným sběrem podle druhu plastu a dotříděním. Některé země v tom jsou úspěšné, jiné to nedělají kvůli vysokým nákladům.

4.4   Biologicky rozložitelné plasty, bioplasty

| 4.4.1 | Pro která použití by biologicky rozložitelné plasty měly být podporovány? V současné době je obtížné definovat oblast, ve které by byly biologicky rozložitelné plasty prokazatelným přínosem bez vedlejších účinků. Použití biologicky rozložitelných plastů je vhodnější tam, kde recyklace nepřichází v úvahu, například je-li plastová část smíšena s potravinovým a jiným odpadem, jenž je primárně určen ke kompostování. V každém případě je nutné zajistit, aby tyto plasty byly jasně odlišitelné a oddělitelné tak, aby nedošlo ke kontaminaci recyklačních procesů. Před tím, než budou nabízeny k rozsáhlejšímu využití, by měla jejich environmentální a ekonomickou spolehlivost podpořit analýza životního cyklu. |
| --- | --- |

4.4.1

Pro která použití by biologicky rozložitelné plasty měly být podporovány? V současné době je obtížné definovat oblast, ve které by byly biologicky rozložitelné plasty prokazatelným přínosem bez vedlejších účinků. Použití biologicky rozložitelných plastů je vhodnější tam, kde recyklace nepřichází v úvahu, například je-li plastová část smíšena s potravinovým a jiným odpadem, jenž je primárně určen ke kompostování. V každém případě je nutné zajistit, aby tyto plasty byly jasně odlišitelné a oddělitelné tak, aby nedošlo ke kontaminaci recyklačních procesů. Před tím, než budou nabízeny k rozsáhlejšímu využití, by měla jejich environmentální a ekonomickou spolehlivost podpořit analýza životního cyklu.

| 4.4.2 | Bylo by vhodné posílit stávající právní požadavky jasným rozlišením mezi přirozeně kompostovatelnými a technicky biologicky rozložitelnými plasty? O podobných problémech je nutné diskutovat na odborné úrovni na základě příslušných informací a údajů. Je třeba rozšířit znalosti o tomto tématu. |
| --- | --- |

4.4.2

Bylo by vhodné posílit stávající právní požadavky jasným rozlišením mezi přirozeně kompostovatelnými a technicky biologicky rozložitelnými plasty? O podobných problémech je nutné diskutovat na odborné úrovni na základě příslušných informací a údajů. Je třeba rozšířit znalosti o tomto tématu.

| 4.4.3 | Vyžadovalo by používání plastů rozkládajících se za pomoci oxidačních činidel nějaký zásah v zájmu zabezpečení recyklačního procesu? EHSV nemá dostatečné informace na podporu či zamítnutí používání plastů rozkládajících se za pomoci oxidačních činidel. |
| --- | --- |

4.4.3

Vyžadovalo by používání plastů rozkládajících se za pomoci oxidačních činidel nějaký zásah v zájmu zabezpečení recyklačního procesu? EHSV nemá dostatečné informace na podporu či zamítnutí používání plastů rozkládajících se za pomoci oxidačních činidel.

| 4.4.4 | Jak by měly být bioplasty posuzovány ve vztahu k nakládání s plastovým odpadem a zachování zdrojů? Má-li se podpořit používání bioplastů, mělo by se vycházet z důkladné analýzy životního cyklu. Je nutno si uvědomit, že „bio“ nemusí být nic nového (historicky se používaly plasty např. na bázi kaseinu), a tyto historické zkušenosti je nutno velmi kriticky vyhodnotit. Bioplasty nejsou biologicky rozložitelné; biologická rozložitelnost je přirozenou vlastností materiálu související s molekulární strukturou polymeru. |
| --- | --- |

4.4.4

Jak by měly být bioplasty posuzovány ve vztahu k nakládání s plastovým odpadem a zachování zdrojů? Má-li se podpořit používání bioplastů, mělo by se vycházet z důkladné analýzy životního cyklu. Je nutno si uvědomit, že „bio“ nemusí být nic nového (historicky se používaly plasty např. na bázi kaseinu), a tyto historické zkušenosti je nutno velmi kriticky vyhodnotit. Bioplasty nejsou biologicky rozložitelné; biologická rozložitelnost je přirozenou vlastností materiálu související s molekulární strukturou polymeru.

4.5   Iniciativy EU zabývající se odpadem v moři včetně plastových odpadů, mezinárodní opatření

| 4.5.1 | Jaká opatření s výjimkou těch, která jsou popsána v této zelené knize, by mohla snížit množství odpadků v mořích? Na mezinárodní a evropské úrovni by měly být verifikovány a doplněny analýzy, jak se plastové odpady dostávají do mořského prostředí, zda se jedná o incidenty nebo systémové přístupy. Podle toho by měly být zváženy možnosti úplného zákazu ukládání odpadů do moří, včetně odpadů plastových. Samozřejmě, trvalá osvětová a stimulační činnost včetně čištění mořských pláží a jiných činností je žádoucí ke změně postojů obyvatelstva obecně. |
| --- | --- |

4.5.1

Jaká opatření s výjimkou těch, která jsou popsána v této zelené knize, by mohla snížit množství odpadků v mořích? Na mezinárodní a evropské úrovni by měly být verifikovány a doplněny analýzy, jak se plastové odpady dostávají do mořského prostředí, zda se jedná o incidenty nebo systémové přístupy. Podle toho by měly být zváženy možnosti úplného zákazu ukládání odpadů do moří, včetně odpadů plastových. Samozřejmě, trvalá osvětová a stimulační činnost včetně čištění mořských pláží a jiných činností je žádoucí ke změně postojů obyvatelstva obecně.

| 4.5.2 | Jak může stanovení celounijního kvantitativního cíle pro snížení množství odpadků v mořích přispět ke zlepšení opatření, která omezují plastový odpad obecně? Stanovení kvantitativního cíle pro snížení odpadů v mořích samotnému omezení plastového odpadu nijak nepomůže, protože v případě těchto odpadků jde ve skutečnosti o ty odpadky, které nebyly odloženy do odpadu a z právního hlediska tedy ani za odpad nejsou považovány. Tento cíl by musel být vytvořen jako cíl omezení nevhodného chování lidí, kteří odpadky pohazují v místech, která k tomu nejsou určena. Jde reálně pouze o stimulaci občanů na úrovni státu a zejména na místní úrovni, včetně doby, kdy jsou na dovolené; „ztotožnění“ a odpovědnost jsou spojené nádoby. Měly by být šířeny osvědčené zkušenosti a postupy. |
| --- | --- |

4.5.2

Jak může stanovení celounijního kvantitativního cíle pro snížení množství odpadků v mořích přispět ke zlepšení opatření, která omezují plastový odpad obecně? Stanovení kvantitativního cíle pro snížení odpadů v mořích samotnému omezení plastového odpadu nijak nepomůže, protože v případě těchto odpadků jde ve skutečnosti o ty odpadky, které nebyly odloženy do odpadu a z právního hlediska tedy ani za odpad nejsou považovány. Tento cíl by musel být vytvořen jako cíl omezení nevhodného chování lidí, kteří odpadky pohazují v místech, která k tomu nejsou určena. Jde reálně pouze o stimulaci občanů na úrovni státu a zejména na místní úrovni, včetně doby, kdy jsou na dovolené; „ztotožnění“ a odpovědnost jsou spojené nádoby. Měly by být šířeny osvědčené zkušenosti a postupy.

| 4.5.3 | Jak může EU účinněji podpořit mezinárodní opatření ke zlepšení nakládání s plastovými odpady v celosvětovém měřítku? Při návrzích možných mezinárodních opatření k péči o mořské prostředí a pobřeží musíme zahájit analýzy k vyhodnocení situace tam, kde dosud nebyly provedeny, a navrhnout řešení problémů zjištěných při dvoustranných a vícestranných jednáních se třetími zeměmi a regiony. |
| --- | --- |

4.5.3

Jak může EU účinněji podpořit mezinárodní opatření ke zlepšení nakládání s plastovými odpady v celosvětovém měřítku? Při návrzích možných mezinárodních opatření k péči o mořské prostředí a pobřeží musíme zahájit analýzy k vyhodnocení situace tam, kde dosud nebyly provedeny, a navrhnout řešení problémů zjištěných při dvoustranných a vícestranných jednáních se třetími zeměmi a regiony.

| 4.5.4 | EHSV velmi oceňuje iniciativy, které organizují různé zájmové skupiny s cílem tento vážný problém zmírnit. EU by mohla navrhnout mezinárodní iniciativu na organizaci úklidu nejhorších nánosů plovoucího plastového odpadu v oceánech. Měla by učinit všechny možné kroky k zabránění tomu, aby se plastový odpad vytvářený v Evropě dostal do moří, a měla by zvážit využití programů pro rozvojovou pomoc k propagaci a podpoře udržitelnějších způsobů nakládání s odpady v rozvojových zemích a zejména k omezení dalšího hromadění plastového odpadu z těchto zemí v oceánech. |
| --- | --- |

4.5.4

EHSV velmi oceňuje iniciativy, které organizují různé zájmové skupiny s cílem tento vážný problém zmírnit. EU by mohla navrhnout mezinárodní iniciativu na organizaci úklidu nejhorších nánosů plovoucího plastového odpadu v oceánech. Měla by učinit všechny možné kroky k zabránění tomu, aby se plastový odpad vytvářený v Evropě dostal do moří, a měla by zvážit využití programů pro rozvojovou pomoc k propagaci a podpoře udržitelnějších způsobů nakládání s odpady v rozvojových zemích a zejména k omezení dalšího hromadění plastového odpadu z těchto zemí v oceánech.

V Bruselu dne 19. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 571 final.

1

---

PŘÍLOHA I

ke stanovisku Výboru

Následující odstavce stanoviska specializované sekce byly upraveny, aby zohlednily pozměňovací návrhy přijaté plenárním shromážděním, ale obdržely více než čtvrtinu hlasů (čl. 54 odst. 4 jednacího řádu):

Odstavec 4.1.8

„
  Měl by se v Evropě podporovat oddělený sběr plastového odpadu u zákazníka v kombinaci s režimy platby podle množství zbytkového odpadu? Separace plastů z jiných materiálových toků je žádoucí, neměli bychom ovšem podceňovat některá úskalí, jako je fakt, že základním ekonomickým i environmentálním problémem komplikujícím recyklaci plastů je náročná přeprava objemného (byť lehkého) materiálu na dlouhé vzdálenosti. Nařízení odděleného sběru u každého původce může v případě nízkého výskytu vést k tomu, že přínosy recyklace budou potlačeny náklady dopravy. V důsledku by tedy takový požadavek neměl být uplatněn plošně celoevropsky a na základě zásady subsidiarity je nutné ponechat úpravu na členských státech.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 74 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 50 |
| Zdrželo se hlasování | : | 22 |

Pro

:

74

Proti

:

50

Zdrželo se hlasování

:

22

Odstavec 4.1.11

Odstavec 4.1.11

„
  Byly by další dobrovolné iniciativy, zejména producentů a maloobchodníků, vhodným a účinným nástrojem? Dobrovolné iniciativy, zejména producentů a maloobchodníků, by mohly být vhodným a účinným nástrojem pro dosažení lepšího využívání zdrojů v životním cyklu výrobků z plastů, zejména v oblasti dohod o používání plastových obalů s charakteristikami usnadňujícími recyklaci (materiálové kombinace, barevnost apod.). Mohou však narážet na předpisy hospodářské soutěže, protože předpokládají dohody na úrovni koordinace marketingových aktivit. Mohly by dále zvýšit nelibost veřejnosti vůči zasahování EU do oblastí každodenního života, které jsou už tak obtížné. Před navržením řešení, která by nakonec mohla selhat, je třeba ověřit skutečný stav.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 57 |
| Zdrželo se hlasování | : | 15 |

Pro

:

77

Proti

:

57

Zdrželo se hlasování

:

15

Odstavec 4.2.3

Odstavec 4.2.3

„
  Jaký druh informace byste považovali za nezbytný, aby se spotřebitelé při výběru výrobku z plastu mohli přímo podílet na účinném využívání zdrojů? Zapojení spotřebitele přímo je jen obtížně možné. K faktické změně chování spotřebitelů je zapotřebí nejen zvyšování povědomí, ale především uživatelsky přívětivých výrobků a systémů, jež spotřebitelům usnadní správné rozhodování jak při koupi výrobku, tak při likvidaci odpadu. Jedinou informací pro spotřebitele mající relevantní obsah je informace o správném naložení s plastem v odděleném sběru domovního odpadu, tedy označení materiálu nebo uvedení instrukce pro třídění. Povinné informace o chemickém obsahu recyklátu by byly kontraproduktivní, vzhledem k tomu, že spotřebitelé nemusí učinit kvalifikované rozhodnutí o potřebných krocích.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 74 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 66 |
| Zdrželo se hlasování | : | 13 |

Pro

:

74

Proti

:

66

Zdrželo se hlasování

:

13

Odstavec 4.2.4

Odstavec 4.2.4

„
  Jak dosáhnout toho, aby informace o chemickém složení plastu mohly být dostupné všem aktérům v řetězci recyklace odpadů? Informace o chemickém složení plastu nebo výrobku z plastu je snadno dostupná až do okamžiku prodeje. Nelze realisticky počítat s jejím zachováním ve fázi recyklace a zpracování recyklátu. Přínos takovéto informace pro spotřebitele je pochybný – účinnější je použití takových příměsí do plastu nebo jiných obalových materiálů, jejichž bezpečnost je ověřena na základě expozičních studií a studií dopadů (REACH).“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 86 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 51 |
| Zdrželo se hlasování | : | 6 |

Pro

:

86

Proti

:

51

Zdrželo se hlasování

:

6

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/67

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení rámce pro územní plánování námořních prostor a integrovanou správu pobřeží

COM(2013) 133 final – 2013/0074 (COD)

2013/C 341/15

Zpravodaj: pan BUFFETAUT

Dne 27. března 2013 se Rada a dne 15. dubna 2013 Evropský parlament, v souladu s čl. 43 odst. 2, čl. 100 odst. 2, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení rámce pro územní plánování námořních prostor a integrovanou správu pobřeží

COM(2013) 133 final – 2013/0074 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 185 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor připomíná, že 50 % obyvatel Evropské unie žije v pobřežních zónách. Zvláštní význam tak pro Evropskou unii mají politiky v oblasti správy pobřeží a územního plánování námořních prostor. Zvláště vítaná je tudíž vůle zajistit spolupráci mezi příslušnými orgány v členských státech i mezi nimi, především pokud jde o přeshraniční oblasti, s cílem plně zapojit zástupce občanské společnosti působící v těchto zónách. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor připomíná, že 50 % obyvatel Evropské unie žije v pobřežních zónách. Zvláštní význam tak pro Evropskou unii mají politiky v oblasti správy pobřeží a územního plánování námořních prostor. Zvláště vítaná je tudíž vůle zajistit spolupráci mezi příslušnými orgány v členských státech i mezi nimi, především pokud jde o přeshraniční oblasti, s cílem plně zapojit zástupce občanské společnosti působící v těchto zónách.

| 1.2 | Výbor považuje za nutné zajistit participativní postup sdružující různé subjekty, které v pobřežních a námořních prostorech působí, pracují nebo je využívají, aby uvedená koordinace vyústila v konkrétní výsledky. Jakkoli totiž nelze než souhlasit s cíli Komise, podmínkou úspěšného uplatňování směrnice je metoda použitá při jejím provádění. V námořních prostorech, o nichž je zde řeč, probíhají velice rozmanité činnosti: profesionální rybolov, akvakultura, rekreační rybolov, námořní doprava, cestovní ruch, potápění, armádní činnost, využívání zdrojů energie aj. Konkurují si, ale mohou se také vzájemně doplňovat. |
| --- | --- |

1.2

Výbor považuje za nutné zajistit participativní postup sdružující různé subjekty, které v pobřežních a námořních prostorech působí, pracují nebo je využívají, aby uvedená koordinace vyústila v konkrétní výsledky. Jakkoli totiž nelze než souhlasit s cíli Komise, podmínkou úspěšného uplatňování směrnice je metoda použitá při jejím provádění. V námořních prostorech, o nichž je zde řeč, probíhají velice rozmanité činnosti: profesionální rybolov, akvakultura, rekreační rybolov, námořní doprava, cestovní ruch, potápění, armádní činnost, využívání zdrojů energie aj. Konkurují si, ale mohou se také vzájemně doplňovat.

| 1.3 | Má-li výše uvedená koordinace být efektivní, musí být organizována na místní úrovni. Nutnost územního přístupu prokázalo provádění směrnice o ochraně přírodních stanovišť (Natura 2000) a směrnice o strategii pro mořské prostředí. I přes množství různorodých zájmů je zásadním požadavkem, aby uživatelé mořského prostředí našli společnou řeč a společně sledovali jasné a dosažitelné cíle. Důležitým předpokladem nastolení skupinového pojetí je tak volba správné metodiky. Té lze dosáhnout jedině na základě konsenzuálního zjištění současného stavu, vycházejícího z aktuálního posouzení daných území a předpovědi vývoje činností, které zde probíhají. |
| --- | --- |

1.3

Má-li výše uvedená koordinace být efektivní, musí být organizována na místní úrovni. Nutnost územního přístupu prokázalo provádění směrnice o ochraně přírodních stanovišť (Natura 2000) a směrnice o strategii pro mořské prostředí. I přes množství různorodých zájmů je zásadním požadavkem, aby uživatelé mořského prostředí našli společnou řeč a společně sledovali jasné a dosažitelné cíle. Důležitým předpokladem nastolení skupinového pojetí je tak volba správné metodiky. Té lze dosáhnout jedině na základě konsenzuálního zjištění současného stavu, vycházejícího z aktuálního posouzení daných území a předpovědi vývoje činností, které zde probíhají.

| 1.4 | Pravidla budou přijata pouze za podmínky, že cíle a zaváděná opatření budou čitelné a transparentní. Má-li být regulace respektována, musí být především srozumitelná. Všichni zúčastnění musejí zřetelně vidět její hlavní linii a ke strukturování námořních a pobřežních prostor musí docházet postupně a integrovaným způsobem. |
| --- | --- |

1.4

Pravidla budou přijata pouze za podmínky, že cíle a zaváděná opatření budou čitelné a transparentní. Má-li být regulace respektována, musí být především srozumitelná. Všichni zúčastnění musejí zřetelně vidět její hlavní linii a ke strukturování námořních a pobřežních prostor musí docházet postupně a integrovaným způsobem.

| 1.5 | Kromě principu systematické spolupráce je také zapotřebí definovat priority činností, které by mohly být prováděny v námořním prostoru a v pobřežních zónách. Nemohou být určeny předem a budou se nutně lišit podle zeměpisné, ekologické, společenské i hospodářské situace. Na úrovni Unie i v členských státech je tak na místě uplatnit zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

1.5

Kromě principu systematické spolupráce je také zapotřebí definovat priority činností, které by mohly být prováděny v námořním prostoru a v pobřežních zónách. Nemohou být určeny předem a budou se nutně lišit podle zeměpisné, ekologické, společenské i hospodářské situace. Na úrovni Unie i v členských státech je tak na místě uplatnit zásadu subsidiarity.

| 1.6 | Výbor podotýká, že tato problematika se netýká výhradně členských států. Koordinace je žádoucí také mezi regiony a územními orgány, stejně jako mezi jednotlivými odvětvími hospodářství. Do této spolupráce je nutno zapojit také sociální partnery, a to především z toho důvodu, že některá rozhodnutí by mohla mít dopad na jejich zaměstnanost (např. v odvětvích rybolovu či cestovního ruchu) a pracovní podmínky. Výbor připomíná, že provádění programu Natura 2000 již spočívá na bedrech četných forem místní správy. |
| --- | --- |

1.6

Výbor podotýká, že tato problematika se netýká výhradně členských států. Koordinace je žádoucí také mezi regiony a územními orgány, stejně jako mezi jednotlivými odvětvími hospodářství. Do této spolupráce je nutno zapojit také sociální partnery, a to především z toho důvodu, že některá rozhodnutí by mohla mít dopad na jejich zaměstnanost (např. v odvětvích rybolovu či cestovního ruchu) a pracovní podmínky. Výbor připomíná, že provádění programu Natura 2000 již spočívá na bedrech četných forem místní správy.

| 1.7 | V praxi vyplývají potíže při provádění zejména ze skutečnosti, že na pevnině a na moři platí odlišné právní režimy, přičemž současně jsou oba prostory provázány a vstupují do vzájemných interakcí. Přístupy k řešení problémů mohou navíc snadno nabýt korporativní podoby. Je tudíž nutno nalézt rovnováhu mezi legitimními zájmy a požadavky obecné prospěšnosti bez ideologických předsudků. |
| --- | --- |

1.7

V praxi vyplývají potíže při provádění zejména ze skutečnosti, že na pevnině a na moři platí odlišné právní režimy, přičemž současně jsou oba prostory provázány a vstupují do vzájemných interakcí. Přístupy k řešení problémů mohou navíc snadno nabýt korporativní podoby. Je tudíž nutno nalézt rovnováhu mezi legitimními zájmy a požadavky obecné prospěšnosti bez ideologických předsudků.

| 1.8 | V zájmu zachování co nejtěsnější vazby na konkrétní situaci EHSV schvaluje princip pravidelného přezkumu územních plánů a strategií správy, zdůrazňuje však, že je nutné nepodléhat zúženému regulačnímu pohledu na věc. Jedná se o správu lidské činnosti v proměnlivém, nestálém prostředí. Musíme o něm tedy uvažovat jako o soustavě toků, dynamicky. |
| --- | --- |

1.8

V zájmu zachování co nejtěsnější vazby na konkrétní situaci EHSV schvaluje princip pravidelného přezkumu územních plánů a strategií správy, zdůrazňuje však, že je nutné nepodléhat zúženému regulačnímu pohledu na věc. Jedná se o správu lidské činnosti v proměnlivém, nestálém prostředí. Musíme o něm tedy uvažovat jako o soustavě toků, dynamicky.

| 1.9 | Velice důležitá je pochopitelně rovněž otázka zdrojů financování uvedených politik. Budou sem patřit zdroje integrované námořní politiky, bude však zapotřebí aktivovat také další, jako např. zdroje rybářské politiky, politiky v oblasti správy životního prostředí (Natura 2000), politiky regionálního rozvoje, ba i SZP. Z toho důvodu je nutné dohlédnout na to, aby větší množství zdrojů financování nebylo na závadu provádění příslušných politik. Systém by do různých fondů soudržnosti měly umožňovat vnášet makroregionální strategie. |
| --- | --- |

1.9

Velice důležitá je pochopitelně rovněž otázka zdrojů financování uvedených politik. Budou sem patřit zdroje integrované námořní politiky, bude však zapotřebí aktivovat také další, jako např. zdroje rybářské politiky, politiky v oblasti správy životního prostředí (Natura 2000), politiky regionálního rozvoje, ba i SZP. Z toho důvodu je nutné dohlédnout na to, aby větší množství zdrojů financování nebylo na závadu provádění příslušných politik. Systém by do různých fondů soudržnosti měly umožňovat vnášet makroregionální strategie.

| 1.10 | EHSV zdůrazňuje, že tyto zdroje financování jsou především potřebné k zajištění dynamického osobního dohledu nad koordinací a opatřeními prováděnými dle nové směrnice. Bez přítomnosti lidí, kteří dokážou mobilizovat energii a podpořit provádění, může být vynaložené úsilí nakonec zbytečné nebo nedostatečně trvanlivé. |
| --- | --- |

1.10

EHSV zdůrazňuje, že tyto zdroje financování jsou především potřebné k zajištění dynamického osobního dohledu nad koordinací a opatřeními prováděnými dle nové směrnice. Bez přítomnosti lidí, kteří dokážou mobilizovat energii a podpořit provádění, může být vynaložené úsilí nakonec zbytečné nebo nedostatečně trvanlivé.

| 1.11 | Uvážíme-li, že většina námořních ekologických problémů pramení ze znečištění původem z pevniny, bylo by logické spojit námořní plánování s pevninským plánováním pobřežních zón formou koordinace, ne-li přímo integrace. |
| --- | --- |

1.11

Uvážíme-li, že většina námořních ekologických problémů pramení ze znečištění původem z pevniny, bylo by logické spojit námořní plánování s pevninským plánováním pobřežních zón formou koordinace, ne-li přímo integrace.

| 1.12 | EHSV také zdůrazňuje, že v některých členských státech panují zvláštní okolnosti. Kupříkladu v Polsku jsou téměř všechny pobřežní zóny zařazeny do sítě Natura 2000, v důsledku čehož není jednoduché realizovat souběžně novou hospodářskou činnost a ochranu životního prostředí (ostatně jako na pevnině je současná či probíhající hospodářská činnost zařazena do cílových dokumentů). |
| --- | --- |

1.12

EHSV také zdůrazňuje, že v některých členských státech panují zvláštní okolnosti. Kupříkladu v Polsku jsou téměř všechny pobřežní zóny zařazeny do sítě Natura 2000, v důsledku čehož není jednoduché realizovat souběžně novou hospodářskou činnost a ochranu životního prostředí (ostatně jako na pevnině je současná či probíhající hospodářská činnost zařazena do cílových dokumentů).

| 1.13 | Mezi členskými státy mohou panovat rozdíly v kritériích hodnocení, sběru dat či výměny informací. Bylo by tudíž užitečné, kdyby Komise vytvořila určité společné schéma ke sběru a hodnocení koherentních a porovnatelných údajů. |
| --- | --- |

1.13

Mezi členskými státy mohou panovat rozdíly v kritériích hodnocení, sběru dat či výměny informací. Bylo by tudíž užitečné, kdyby Komise vytvořila určité společné schéma ke sběru a hodnocení koherentních a porovnatelných údajů.

| 1.14 | Evropský hospodářský a sociální výbor požaduje pečlivý dohled nad tím, aby nový předpis nebyl v rozporu s prováděním již platných předpisů, jako jsou směrnice o ochraně přírodních stanovišť (Natura 2000) a směrnice o strategii pro mořské prostředí, a aby naopak došlo k jejich posílení i přesto, že teprve vstoupily do fáze uplatňování. Tato nová směrnice by tedy měla být považována za další příspěvek k integrované námořní politice Evropské unie. |
| --- | --- |

1.14

Evropský hospodářský a sociální výbor požaduje pečlivý dohled nad tím, aby nový předpis nebyl v rozporu s prováděním již platných předpisů, jako jsou směrnice o ochraně přírodních stanovišť (Natura 2000) a směrnice o strategii pro mořské prostředí, a aby naopak došlo k jejich posílení i přesto, že teprve vstoupily do fáze uplatňování. Tato nová směrnice by tedy měla být považována za další příspěvek k integrované námořní politice Evropské unie.

| 1.15 | Výbor dále požaduje, aby veřejná účast dle článku 9 návrhu byla zajištěna vždy co nejblíže danému místu, neboť každá zóna má vlastní zvláštní environmentální, zeměpisný a hospodářský charakter. |
| --- | --- |

1.15

Výbor dále požaduje, aby veřejná účast dle článku 9 návrhu byla zajištěna vždy co nejblíže danému místu, neboť každá zóna má vlastní zvláštní environmentální, zeměpisný a hospodářský charakter.

2.   Úvod

| 2.1 | Návrh je jedním z prvků politiky, která má Evropské unii vytvořit silný námořní pilíř. Jde o samozřejmý cíl, uvážíme-li rozsah evropského pobřeží a jeho výlučných ekonomických zón, včetně nejvzdálenějších regionů; tyto zóny mají pro některé členské státy, např. Španělsko, Francii, Spojené království, Irsko nebo Portugalsko, mimořádný význam. |
| --- | --- |

2.1

Návrh je jedním z prvků politiky, která má Evropské unii vytvořit silný námořní pilíř. Jde o samozřejmý cíl, uvážíme-li rozsah evropského pobřeží a jeho výlučných ekonomických zón, včetně nejvzdálenějších regionů; tyto zóny mají pro některé členské státy, např. Španělsko, Francii, Spojené království, Irsko nebo Portugalsko, mimořádný význam.

| 2.2 | Úkolem Komise je zajistit rovnováhu hospodářských, sociálních a environmentálních hledisek. To je požadavek elementární. Týká se jak územního plánování námořních prostor, tak integrované správy pobřeží, kde dochází ke složitým interakcím mezi mořem a pevninou. |
| --- | --- |

2.2

Úkolem Komise je zajistit rovnováhu hospodářských, sociálních a environmentálních hledisek. To je požadavek elementární. Týká se jak územního plánování námořních prostor, tak integrované správy pobřeží, kde dochází ke složitým interakcím mezi mořem a pevninou.

| 2.3 | Cílem návrhu je, řečeno obvyklým žargonem, podpora udržitelného růstu námořních a pobřežních činností a udržitelné využívání zdrojů v těchto zónách. |
| --- | --- |

2.3

Cílem návrhu je, řečeno obvyklým žargonem, podpora udržitelného růstu námořních a pobřežních činností a udržitelné využívání zdrojů v těchto zónách.

| 2.4 | Zájmem Evropské komise je plánovaná a koordinovaná správa těchto prostor, jež by zajistila jejich harmonické využívání a naopak zabránila konfliktům. Výsledné opatření tak není vyjádřením odvětvového, nýbrž průřezového přístupu. Dokument tím získává velice širokou oblast působnosti a vyvolává otázky týkající se jeho konkrétního provádění. |
| --- | --- |

2.4

Zájmem Evropské komise je plánovaná a koordinovaná správa těchto prostor, jež by zajistila jejich harmonické využívání a naopak zabránila konfliktům. Výsledné opatření tak není vyjádřením odvětvového, nýbrž průřezového přístupu. Dokument tím získává velice širokou oblast působnosti a vyvolává otázky týkající se jeho konkrétního provádění.

| 2.5 | Očekává se spolupráce členských států, jejichž úkolem bude plánování a integrovaná správa. Jedná se o koordinaci vnitrostátních či regionálních odvětvových politik směrem k dosažení koherentního celku, a to i v přeshraničním měřítku. Je však třeba poznamenat, že směrnice se nevztahuje na činnosti, „jejichž jediným účelem je obrana nebo národní bezpečnost“. |
| --- | --- |

2.5

Očekává se spolupráce členských států, jejichž úkolem bude plánování a integrovaná správa. Jedná se o koordinaci vnitrostátních či regionálních odvětvových politik směrem k dosažení koherentního celku, a to i v přeshraničním měřítku. Je však třeba poznamenat, že směrnice se nevztahuje na činnosti, „jejichž jediným účelem je obrana nebo národní bezpečnost“.

3.   Cíle

| 3.1 | Komise po členských státech požaduje vytvoření a provádění územních plánů námořních prostor a strategie či strategií integrované správy pobřeží. Tyto nástroje mají pochopitelně brát v úvahu jak regionální či subregionální specifika, tak odvětvové priority. |
| --- | --- |

3.1

Komise po členských státech požaduje vytvoření a provádění územních plánů námořních prostor a strategie či strategií integrované správy pobřeží. Tyto nástroje mají pochopitelně brát v úvahu jak regionální či subregionální specifika, tak odvětvové priority.

| 3.2 | Po vymezení obecných zásad je konkrétně cílem:






  — | zajistit Evropské unii dodávky energie zejména využitím námořních zdrojů energie (proudy, příliv a odliv, vlny, vítr atd.), |
| --- | --- | --- |

3.2

Po vymezení obecných zásad je konkrétně cílem:

—

zajistit Evropské unii dodávky energie zejména využitím námořních zdrojů energie (proudy, příliv a odliv, vlny, vítr atd.),

| — | efektivně rozvíjet námořní dopravu, |
| --- | --- |

—

efektivně rozvíjet námořní dopravu,

| — | podporovat udržitelný rozvoj rybolovu a akvakultury, |
| --- | --- |

—

podporovat udržitelný rozvoj rybolovu a akvakultury,

| — | zajistit ochranu a zlepšení životního prostředí, |
| --- | --- |

—

zajistit ochranu a zlepšení životního prostředí,

| — | umožnit pobřežním zónám přizpůsobit se vlivům změny klimatu a odolávat jim. |
| --- | --- |

—

umožnit pobřežním zónám přizpůsobit se vlivům změny klimatu a odolávat jim.

4.   Požadavky Komise

| 4.1 | Jak je zvykem, Komise definuje řadu více či méně byrokratických povinností, které mají umožnit dosažení těchto cílů. Mezi tyto povinnosti patří:






  — | vzájemná koordinace členských států, |
| --- | --- | --- |

4.1

Jak je zvykem, Komise definuje řadu více či méně byrokratických povinností, které mají umožnit dosažení těchto cílů. Mezi tyto povinnosti patří:

—

vzájemná koordinace členských států,

| — | přeshraniční spolupráce, |
| --- | --- |

—

přeshraniční spolupráce,

| — | znalost přeshraničních účinků realizovaných politik. |
| --- | --- |

—

znalost přeshraničních účinků realizovaných politik.

| 4.2 | V územních plánech je třeba zohlednit činnosti spojené s obnovitelnými zdroji energie, těžbou zemního plynu a ropy, námořní dopravou, podmořským vedením kabelů a potrubí, rybolovem, akvakulturou a oblastmi pro ochranu přírody. |
| --- | --- |

4.2

V územních plánech je třeba zohlednit činnosti spojené s obnovitelnými zdroji energie, těžbou zemního plynu a ropy, námořní dopravou, podmořským vedením kabelů a potrubí, rybolovem, akvakulturou a oblastmi pro ochranu přírody.

| 4.3 | Pokud jde o strategie správy pobřeží, je třeba brát zřetel na využívání přírodních zdrojů, především v energetice, rozvoj infrastruktury (energetika, přístavy, námořní díla atd.), zemědělství a průmysl, rybolov a akvakulturu, řízení a ochranu ekosystémů, pobřežní oblasti a krajiny i na dopady změn klimatu. |
| --- | --- |

4.3

Pokud jde o strategie správy pobřeží, je třeba brát zřetel na využívání přírodních zdrojů, především v energetice, rozvoj infrastruktury (energetika, přístavy, námořní díla atd.), zemědělství a průmysl, rybolov a akvakulturu, řízení a ochranu ekosystémů, pobřežní oblasti a krajiny i na dopady změn klimatu.

| 4.4 | Dle znění dokumentu jsou členské státy povinny stanovit prostředky pro veřejnou účast na vytváření územních plánů námořních prostor a strategií integrované správy pobřeží, což je ve výsostném zájmu EHSV. |
| --- | --- |

4.4

Dle znění dokumentu jsou členské státy povinny stanovit prostředky pro veřejnou účast na vytváření územních plánů námořních prostor a strategií integrované správy pobřeží, což je ve výsostném zájmu EHSV.

| 4.5 | To vše však lze účinně uvést do praxe pouze za předpokladu zavedení skutečné spolupráce mezi členskými státy i se třetími zeměmi, jelikož námořní prostory jsou ze své podstaty prostory otevřenými, mezi nimiž dochází k nepřetržité interakci. |
| --- | --- |

4.5

To vše však lze účinně uvést do praxe pouze za předpokladu zavedení skutečné spolupráce mezi členskými státy i se třetími zeměmi, jelikož námořní prostory jsou ze své podstaty prostory otevřenými, mezi nimiž dochází k nepřetržité interakci.

5.   Konkrétní provádění

| 5.1 | Každý členský stát ustanoví příslušné orgány k provádění směrnice a jejich seznam poskytne Komisi. Dále podají Komisi zprávy o provádění směrnice. Rozhodování by se mělo odehrávat co nejblíže osobám, kterých se týká (uživatelů moře), a konkrétní územní situaci. |
| --- | --- |

5.1

Každý členský stát ustanoví příslušné orgány k provádění směrnice a jejich seznam poskytne Komisi. Dále podají Komisi zprávy o provádění směrnice. Rozhodování by se mělo odehrávat co nejblíže osobám, kterých se týká (uživatelů moře), a konkrétní územní situaci.

| 5.2 | Text uděluje Komisi možnost využít prováděcí akty s upřesněním určitých údajů či správních požadavků, což je zcela v pořádku, nestane-li se to nástrojem k vytváření nových povinností, jež nejsou uvedeny v referenčním dokumentu. |
| --- | --- |

5.2

Text uděluje Komisi možnost využít prováděcí akty s upřesněním určitých údajů či správních požadavků, což je zcela v pořádku, nestane-li se to nástrojem k vytváření nových povinností, jež nejsou uvedeny v referenčním dokumentu.

6.   Obecné připomínky

| 6.1 | Návrh pokrývá mimořádně rozsáhlou oblast a připojuje se k následujícím stávajícím textům: směrnici o ochraně přírodních stanovišť, známější pod jménem Natura 2000, a rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí, která se týká všech pobřežních námořních prostor. To vše spadá do gesce nových institucí místní, regionální či vnitrostátní správy. |
| --- | --- |

6.1

Návrh pokrývá mimořádně rozsáhlou oblast a připojuje se k následujícím stávajícím textům: směrnici o ochraně přírodních stanovišť, známější pod jménem Natura 2000, a rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí, která se týká všech pobřežních námořních prostor. To vše spadá do gesce nových institucí místní, regionální či vnitrostátní správy.

| 6.2 | Zásadní otázkou tedy je, jak tento nový legislativní návrh sladit a koordinovat se stávajícími směrnicemi. |
| --- | --- |

6.2

Zásadní otázkou tedy je, jak tento nový legislativní návrh sladit a koordinovat se stávajícími směrnicemi.

| 6.3 | Sám rozsah oblasti působnosti nového návrhu může vést k obavě, že jeho účinek se rozmělní v přípravě velice administrativně pojatých zpráv. Zásadně je nutné zachovat co nejtěsnější vazbu na konkrétní situaci. |
| --- | --- |

6.3

Sám rozsah oblasti působnosti nového návrhu může vést k obavě, že jeho účinek se rozmělní v přípravě velice administrativně pojatých zpráv. Zásadně je nutné zachovat co nejtěsnější vazbu na konkrétní situaci.

| 6.4 | Ohlášeným cílem je získat lepší koordinaci politik v oblasti mořského prostředí. S tímto cílem nelze polemizovat, můžeme se však otázat, nebylo-li by uvážlivější ponechat stávajícím předpisům čas na dosažení plné účinnosti a teprve poté zavést novou „vrstvu“ regulace. K dosažení požadované účinnosti je nutné dozrát a získat jasný pohled na to, co je třeba učinit. Již kardinál Richelieu poznamenal, že dobrý je ten zákon, jemuž lze rozumět. |
| --- | --- |

6.4

Ohlášeným cílem je získat lepší koordinaci politik v oblasti mořského prostředí. S tímto cílem nelze polemizovat, můžeme se však otázat, nebylo-li by uvážlivější ponechat stávajícím předpisům čas na dosažení plné účinnosti a teprve poté zavést novou „vrstvu“ regulace. K dosažení požadované účinnosti je nutné dozrát a získat jasný pohled na to, co je třeba učinit. Již kardinál Richelieu poznamenal, že dobrý je ten zákon, jemuž lze rozumět.

| 6.5 | Lepší koordinace je zapotřebí také v případě přidělování evropských finančních prostředků na podporu provádění nové směrnice. Zde je třeba považovat makroregionální strategie za rámec, jenž umožní lépe sladit jednotlivé fondy soudržnosti, které lze využít. |
| --- | --- |

6.5

Lepší koordinace je zapotřebí také v případě přidělování evropských finančních prostředků na podporu provádění nové směrnice. Zde je třeba považovat makroregionální strategie za rámec, jenž umožní lépe sladit jednotlivé fondy soudržnosti, které lze využít.

| 6.6 | Nejrůznější činnosti probíhající v mořském a pobřežním prostředí závisejí na řadě hospodářských, vědeckých, politických a správních subjektů. Navíc panuje konkurence ve využití tohoto prostředí mezi hospodářskými odvětvími, jako jsou rybolov, doprava, energetika, cestovní ruch aj. Kromě toho mají na pobřežní oblasti rozhodující a komplexní vliv činnosti na pevnině. Vzhledem k této provázanosti nelze nezávisle uvažovat o pevninském a mořském území. |
| --- | --- |

6.6

Nejrůznější činnosti probíhající v mořském a pobřežním prostředí závisejí na řadě hospodářských, vědeckých, politických a správních subjektů. Navíc panuje konkurence ve využití tohoto prostředí mezi hospodářskými odvětvími, jako jsou rybolov, doprava, energetika, cestovní ruch aj. Kromě toho mají na pobřežní oblasti rozhodující a komplexní vliv činnosti na pevnině. Vzhledem k této provázanosti nelze nezávisle uvažovat o pevninském a mořském území.

| 6.7 | Z těchto důvodů je třeba vyvarovat se příliš administrativního přístup, jenž by věc pouze zkomplikoval či zatížil a zpomalil její průběh. Naopak je nutné skutečně zapojit odborníky, kteří aktivně působí v mořských a pobřežních oblastech, jako jsou hospodářské subjekty, sociální partneři, vědci, nevládní organizace atd. Nejde o to ztížit celý proces, nýbrž vyhnout se budoucím sporům, včetně sporů soudních, případně se vyvarovat rozhodnutí vzdálených konkrétní situaci v praxi. |
| --- | --- |

6.7

Z těchto důvodů je třeba vyvarovat se příliš administrativního přístup, jenž by věc pouze zkomplikoval či zatížil a zpomalil její průběh. Naopak je nutné skutečně zapojit odborníky, kteří aktivně působí v mořských a pobřežních oblastech, jako jsou hospodářské subjekty, sociální partneři, vědci, nevládní organizace atd. Nejde o to ztížit celý proces, nýbrž vyhnout se budoucím sporům, včetně sporů soudních, případně se vyvarovat rozhodnutí vzdálených konkrétní situaci v praxi.

7.   Zvláštní připomínky

| 7.1 | Připomeňme, že územní plány námořních prostor a strategie integrované správy pobřeží musejí být v souladu s již přijatými směrnicemi, zejména směrnicí o strategii pro mořské prostředí (2008) a směrnicí o ochraně přírodních stanovišť (Natura 2000, 1992, opožděně uplatňovaná na pobřežní mořské prostředí). Tento celek dnes tvoří integrovanou námořní politiku EU. |
| --- | --- |

7.1

Připomeňme, že územní plány námořních prostor a strategie integrované správy pobřeží musejí být v souladu s již přijatými směrnicemi, zejména směrnicí o strategii pro mořské prostředí (2008) a směrnicí o ochraně přírodních stanovišť (Natura 2000, 1992, opožděně uplatňovaná na pobřežní mořské prostředí). Tento celek dnes tvoří integrovanou námořní politiku EU.

| 7.2 | Novou směrnici je rovněž nutno provádět v souladu se zásadou subsidiarity mezi Evropskou unií a členskými státy, ale také na subnárodní úrovni. Priority deklarované ve směrnici je pak nutno seřadit dle určitých priorit, jež se budou lišit pro každou zónu a každý prostor. Nelze totiž přistupovat k Baltskému moři stejně jako k moři Středozemnímu z důvodu zeměpisné, ale také ekologické charakteristiky. Tyto rozdíly ovšem panují právě tak mezi regiony a pobřežními zónami. |
| --- | --- |

7.2

Novou směrnici je rovněž nutno provádět v souladu se zásadou subsidiarity mezi Evropskou unií a členskými státy, ale také na subnárodní úrovni. Priority deklarované ve směrnici je pak nutno seřadit dle určitých priorit, jež se budou lišit pro každou zónu a každý prostor. Nelze totiž přistupovat k Baltskému moři stejně jako k moři Středozemnímu z důvodu zeměpisné, ale také ekologické charakteristiky. Tyto rozdíly ovšem panují právě tak mezi regiony a pobřežními zónami.

| 7.3 | Jedním z nejužitečnějších aspektů návrhu je organizace vzájemné spolupráce mezi správními orgány spolu s opatřeními zaměřenými na poskytování informací a kontrolu. Má-li vše opravdu účinně fungovat, bylo by žádoucí definovat obecná společná kritéria tak, aby bylo možné tyto informace a údaje snadno předávat a sdílet nejen mezi úřady, ale také mezi všemi ostatními subjekty podílejícími se na pobřežních a mořských činnostech. Zdůrazněme však, že efektivita tohoto procesu závisí na použití vhodné metodiky, která umožní zapojit nejrůznější místní subjekty ve veřejném i soukromém sektoru do realizace společných cílů dle společně identifikovaných potřeb. Vše závisí na schopnosti najít společnou řeč mezi činiteli odpovědnými za velice různorodé činnosti, jež probíhají na témže pobřežním a námořním území. |
| --- | --- |

7.3

Jedním z nejužitečnějších aspektů návrhu je organizace vzájemné spolupráce mezi správními orgány spolu s opatřeními zaměřenými na poskytování informací a kontrolu. Má-li vše opravdu účinně fungovat, bylo by žádoucí definovat obecná společná kritéria tak, aby bylo možné tyto informace a údaje snadno předávat a sdílet nejen mezi úřady, ale také mezi všemi ostatními subjekty podílejícími se na pobřežních a mořských činnostech. Zdůrazněme však, že efektivita tohoto procesu závisí na použití vhodné metodiky, která umožní zapojit nejrůznější místní subjekty ve veřejném i soukromém sektoru do realizace společných cílů dle společně identifikovaných potřeb. Vše závisí na schopnosti najít společnou řeč mezi činiteli odpovědnými za velice různorodé činnosti, jež probíhají na témže pobřežním a námořním území.

| 7.4 | Vzhledem k tomu, že mořskému prostředí velice škodí znečištění původem z pevniny (městská a průmyslová splašková voda, makroodpad přinesený rozvodněnými toky aj.) a stavby vybudované na moři (přístavy, náspy, protierozní ochrana atd.), měla by být zajištěna koordinace, ne-li přímo integrace územního plánování blízkých pobřežních zón s politikami v oblasti správy pobřeží a územního plánování námořních prostor. |
| --- | --- |

7.4

Vzhledem k tomu, že mořskému prostředí velice škodí znečištění původem z pevniny (městská a průmyslová splašková voda, makroodpad přinesený rozvodněnými toky aj.) a stavby vybudované na moři (přístavy, náspy, protierozní ochrana atd.), měla by být zajištěna koordinace, ne-li přímo integrace územního plánování blízkých pobřežních zón s politikami v oblasti správy pobřeží a územního plánování námořních prostor.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/71

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014

COM(2013) 226 final – 2013/0117 (COD)

2013/C 341/16

Zpravodaj: pan BOLAND

Dne 21. května 2013 se Evropský parlament a dne 17. července 2013 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2, čl. 207 odst. 2 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení pro podporu rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a mění nařízení (EU) č. [...] [rozvoj venkova], pokud jde o prostředky a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [přímé platby], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [jednotná společná organizace trhů], pokud jde o jejich uplatňování v roce 2014

COM(2013) 226 final – 2013/0117 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 ... (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 138 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrh stanovit na rok 2014 přechodná ustanovení týkající se určitých pravidel společné zemědělské politiky (SZP), zejména systému přímých plateb a podpory rozvoje venkova financované z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá návrh stanovit na rok 2014 přechodná ustanovení týkající se určitých pravidel společné zemědělské politiky (SZP), zejména systému přímých plateb a podpory rozvoje venkova financované z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV).

| 1.2 | EHSV důrazně podporuje přechodná opatření na rok 2014, která zaručí kontinuitu plateb příjemcům v případě, že nebudou včas přijaty nové plány rozvoje venkova, a protože je z praktických a administrativních důvodů potřeba odložit používání nového režimu přímých plateb. Jinak se rodiny zemědělců ocitnou v nebezpečí a bez podpory na environmentální opatření, neboť by zmizela velká část ochrany, jež v této oblasti existuje. |
| --- | --- |

1.2

EHSV důrazně podporuje přechodná opatření na rok 2014, která zaručí kontinuitu plateb příjemcům v případě, že nebudou včas přijaty nové plány rozvoje venkova, a protože je z praktických a administrativních důvodů potřeba odložit používání nového režimu přímých plateb. Jinak se rodiny zemědělců ocitnou v nebezpečí a bez podpory na environmentální opatření, neboť by zmizela velká část ochrany, jež v této oblasti existuje.

| 1.3 | EHSV důrazně doporučuje, aby příjemci „klasických“ režimů nacházející se v odlehlých horských oblastech nebyli přechodnými opatřeními žádným způsobem znevýhodněni. EHSV rovněž se znepokojením poukazuje na to, že odlehlé komunity, jež silně závisí na agroenvironmentálních dohodách jako zdroji příjmů, které kompenzují zajišťováním životně důležitých přínosů pro veřejnost, by v novém programovém období do roku 2020 mohly mít nižší příjmy. |
| --- | --- |

1.3

EHSV důrazně doporučuje, aby příjemci „klasických“ režimů nacházející se v odlehlých horských oblastech nebyli přechodnými opatřeními žádným způsobem znevýhodněni. EHSV rovněž se znepokojením poukazuje na to, že odlehlé komunity, jež silně závisí na agroenvironmentálních dohodách jako zdroji příjmů, které kompenzují zajišťováním životně důležitých přínosů pro veřejnost, by v novém programovém období do roku 2020 mohly mít nižší příjmy.

| 1.3.1 | EHSV doporučuje, aby přechodné platby těmto komunitám odpovídaly úrovni financování, která již byla schválena v rámci starého programu. |
| --- | --- |

1.3.1

EHSV doporučuje, aby přechodné platby těmto komunitám odpovídaly úrovni financování, která již byla schválena v rámci starého programu.

| 1.4 | EHSV důrazně doporučuje, aby Komise analyzovala přechodná opatření s cílem zaručit, aby se minimalizoval vliv navržených snížení na venkovské rodiny a dopad snížení na environmentální iniciativy byl přinejmenším neutrální. |
| --- | --- |

1.4

EHSV důrazně doporučuje, aby Komise analyzovala přechodná opatření s cílem zaručit, aby se minimalizoval vliv navržených snížení na venkovské rodiny a dopad snížení na environmentální iniciativy byl přinejmenším neutrální.

| 1.5 | EHSV se domnívá, že by přechodná opatření měla umožnit přijímat v roce 2014 nové závazky u opatření týkajících se plochy a zvířat a u naléhavých podnikových investičních opatření, a to i v případě, že byly zdroje pro stávající období vyčerpány. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se domnívá, že by přechodná opatření měla umožnit přijímat v roce 2014 nové závazky u opatření týkajících se plochy a zvířat a u naléhavých podnikových investičních opatření, a to i v případě, že byly zdroje pro stávající období vyčerpány.

| 1.6 | V rámci horizontálních pravidel financování SZP znamená odklad používání nového režimu přímých plateb, že jsou zapotřebí přechodná opatření pro zemědělský poradenský systém, integrovaný administrativní a kontrolní systém a podmíněnost. EHSV se proto domnívá, že je bezpodmínečně nutné, aby Rada a Evropský parlament přijaly do konce roku zvláštní přechodná pravidla a v případě nutnosti změnily stávající základní akty SZP. |
| --- | --- |

1.6

V rámci horizontálních pravidel financování SZP znamená odklad používání nového režimu přímých plateb, že jsou zapotřebí přechodná opatření pro zemědělský poradenský systém, integrovaný administrativní a kontrolní systém a podmíněnost. EHSV se proto domnívá, že je bezpodmínečně nutné, aby Rada a Evropský parlament přijaly do konce roku zvláštní přechodná pravidla a v případě nutnosti změnily stávající základní akty SZP.

| 1.7 | EHSV zdůrazňuje, že žádné z přechodných pravidel by nemělo být narušeno stanovením nerealistických vnitrostátních stropů pro dostupné finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.7

EHSV zdůrazňuje, že žádné z přechodných pravidel by nemělo být narušeno stanovením nerealistických vnitrostátních stropů pro dostupné finanční prostředky.

2.   Úvodní poznámky

| 2.1 | Evropská komise pokračuje v intenzivní spolupráci s Evropským parlamentem a Radou s cílem dosáhnout konečné politické dohody o reformě SZP. Podstatná část této dohody byla schválena na konci června 2013 a měla by umožnit, aby nové právní předpisy vstoupily v platnost 1. ledna 2014. Nicméně zbývá dosáhnout konečné dohody, a proto nelze očekávat, že členské státy k tomuto datu zavedou všechny potřebné administrativní postupy. |
| --- | --- |

2.1

Evropská komise pokračuje v intenzivní spolupráci s Evropským parlamentem a Radou s cílem dosáhnout konečné politické dohody o reformě SZP. Podstatná část této dohody byla schválena na konci června 2013 a měla by umožnit, aby nové právní předpisy vstoupily v platnost 1. ledna 2014. Nicméně zbývá dosáhnout konečné dohody, a proto nelze očekávat, že členské státy k tomuto datu zavedou všechny potřebné administrativní postupy.

| 2.2 | Různá nařízení a prováděcí akty mají být po diskusi v Evropském parlamentu a Radě schváleny do konce roku 2013 a reforma SZP má být platná od 1. ledna 2014. |
| --- | --- |

2.2

Různá nařízení a prováděcí akty mají být po diskusi v Evropském parlamentu a Radě schváleny do konce roku 2013 a reforma SZP má být platná od 1. ledna 2014.

| 2.3 | Pro zajištění kontinuity se návrh Komise z 18. dubna 2013 snaží zavést přechodná pravidla pro některé prvky politiky. To by znamenalo, že stávající pravidla režimu jednotné platby, režimu jednotné platby na plochu a plateb na základě článku 68 budou pokračovat i v roce podání žádosti 2014. Nová pravidla, např. pravidla týkající se ekologizace, by tedy začala platit až od roku 2015, a platební agentury by tak měly více času připravit se na změny. |
| --- | --- |

2.3

Pro zajištění kontinuity se návrh Komise z 18. dubna 2013 snaží zavést přechodná pravidla pro některé prvky politiky. To by znamenalo, že stávající pravidla režimu jednotné platby, režimu jednotné platby na plochu a plateb na základě článku 68 budou pokračovat i v roce podání žádosti 2014. Nová pravidla, např. pravidla týkající se ekologizace, by tedy začala platit až od roku 2015, a platební agentury by tak měly více času připravit se na změny.

| 2.4 | Parlament, Rada a Komise po třech měsících intenzivních třístranných jednání dne 27. června původní politickou dohodu o reformě zemědělské politiky EU zastavily. Tato dohoda podléhá formálnímu uzavření jednání o rozpočtu víceletého finančního rámce EU na období 2014–2020 a potvrzení výboru pro zemědělství, plenárního shromáždění Parlamentu a Rady. |
| --- | --- |

2.4

Parlament, Rada a Komise po třech měsících intenzivních třístranných jednání dne 27. června původní politickou dohodu o reformě zemědělské politiky EU zastavily. Tato dohoda podléhá formálnímu uzavření jednání o rozpočtu víceletého finančního rámce EU na období 2014–2020 a potvrzení výboru pro zemědělství, plenárního shromáždění Parlamentu a Rady.

| 2.5 | Návrh se týká nařízení (EU) č. 335/2013 ze dne 12. dubna 2013 o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z EZFRV. |
| --- | --- |

2.5

Návrh se týká nařízení (EU) č. 335/2013 ze dne 12. dubna 2013 o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z EZFRV.

| 2.6 | U plateb na rozvoj venkova je vymezení pravidel pro přechod mezi dvěma víceletými programovými obdobími běžnou praxí. Jsou však zapotřebí i určitá zvláštní přechodná opatření, jež mají zejména řešit důsledky zpoždění nového režimu přímých plateb. Návrh rovněž obsahuje nová přechodná pravidla pro Chorvatsko. |
| --- | --- |

2.6

U plateb na rozvoj venkova je vymezení pravidel pro přechod mezi dvěma víceletými programovými obdobími běžnou praxí. Jsou však zapotřebí i určitá zvláštní přechodná opatření, jež mají zejména řešit důsledky zpoždění nového režimu přímých plateb. Návrh rovněž obsahuje nová přechodná pravidla pro Chorvatsko.

| 2.7 | Komise usiluje o to, aby měly platební agentury dostatek času na zavedení administrativních opatření a zaručení řádné správy fondů EU, a zemědělci tak nová pravidla pochopili a nebyli nuceni do něčeho nového, než to bude připraveno. |
| --- | --- |

2.7

Komise usiluje o to, aby měly platební agentury dostatek času na zavedení administrativních opatření a zaručení řádné správy fondů EU, a zemědělci tak nová pravidla pochopili a nebyli nuceni do něčeho nového, než to bude připraveno.

3.   Shrnutí dokumentu Komise

| 3.1 | Cílem návrhu Komise je stanovit určitá přechodná opatření na podporu rozvoje venkova prostřednictvím EZFRV. |
| --- | --- |

3.1

Cílem návrhu Komise je stanovit určitá přechodná opatření na podporu rozvoje venkova prostřednictvím EZFRV.

| 3.2 | Přechodná pravidla jsou zapotřebí k vymezení technických opatření, která umožní plynulé přizpůsobení novým podmínkám a zároveň zajistí kontinuitu různých forem podpory v rámci programu na období 2007–2013. |
| --- | --- |

3.2

Přechodná pravidla jsou zapotřebí k vymezení technických opatření, která umožní plynulé přizpůsobení novým podmínkám a zároveň zajistí kontinuitu různých forem podpory v rámci programu na období 2007–2013.

| 3.3 | Aby měly členské státy čas řešit potřeby svých zemědělských odvětví nebo posílit své politiky rozvoje venkova s větší flexibilitou, měly by mít možnost převodu finančních prostředků ze svých stropů přímých plateb do svých podpor určených na rozvoj venkova a z podpor určených na rozvoj venkova do svých stropů přímých plateb. Zároveň by měla být členským státům, ve kterých je úroveň přímé podpory nižší než 90 % průměru EU, dána možnost převádět dodatečné prostředky z podpor určených na rozvoj venkova do jejich stropů přímých plateb. Této možnosti by mělo být využito s určitými omezeními, a to pouze jednou na celou dobu rozpočtových let 2015–2020. |
| --- | --- |

3.3

Aby měly členské státy čas řešit potřeby svých zemědělských odvětví nebo posílit své politiky rozvoje venkova s větší flexibilitou, měly by mít možnost převodu finančních prostředků ze svých stropů přímých plateb do svých podpor určených na rozvoj venkova a z podpor určených na rozvoj venkova do svých stropů přímých plateb. Zároveň by měla být členským státům, ve kterých je úroveň přímé podpory nižší než 90 % průměru EU, dána možnost převádět dodatečné prostředky z podpor určených na rozvoj venkova do jejich stropů přímých plateb. Této možnosti by mělo být využito s určitými omezeními, a to pouze jednou na celou dobu rozpočtových let 2015–2020.

| 3.4 | Režim jednotné platby na plochu stanovený nařízením (ES) č. 73/2009 je přechodné povahy a měl skončit dne 31. prosince 2013. Vzhledem k tomu, že nový režim základní platby nahradí režim jednotné platby až od 1. ledna 2015, prodloužení režimu jednotné platby na plochu pro rok 2014 je nezbytné, aby nové členské státy nemusely uplatňovat režim jednotné platby pouze po dobu jednoho roku. |
| --- | --- |

3.4

Režim jednotné platby na plochu stanovený nařízením (ES) č. 73/2009 je přechodné povahy a měl skončit dne 31. prosince 2013. Vzhledem k tomu, že nový režim základní platby nahradí režim jednotné platby až od 1. ledna 2015, prodloužení režimu jednotné platby na plochu pro rok 2014 je nezbytné, aby nové členské státy nemusely uplatňovat režim jednotné platby pouze po dobu jednoho roku.

| 3.5 | Pokud jde o přímé platby, musí být dána dostatečně dlouhá doba na to, aby členské státy, a zejména jejich platebních agentury, mohly připravit opatření umožňující provádět platby příjemcům a zavést postupy potřebné ke spuštění nového programu. Z toho důvodu bude s žádostmi na rok 2014 nakládáno podle přechodných pravidel. |
| --- | --- |

3.5

Pokud jde o přímé platby, musí být dána dostatečně dlouhá doba na to, aby členské státy, a zejména jejich platebních agentury, mohly připravit opatření umožňující provádět platby příjemcům a zavést postupy potřebné ke spuštění nového programu. Z toho důvodu bude s žádostmi na rok 2014 nakládáno podle přechodných pravidel.

| 3.6 | Pokud jde o druhý pilíř, vymezení pravidel pro přechod mezi dvěma programovými obdobími představuje běžnou praxi. Přechodná pravidla jsou obecně potřebná k překlenutí dvou po sobě jdoucích programových období. Pro rozvoj venkova je však tentokrát zapotřebí určitých zvláštních přechodných opatření, jež mají zejména řešit důsledky, které vyplývají ze zpoždění nového režimu přímých plateb, ve vztahu k některým opatřením pro rozvoj venkova, zejména pokud jde o referenční stav u agroenvironmentálních a klimatických opatření a uplatňování pravidel podmíněnosti. Přechodná opatření jsou nutná i k tomu, aby se zajistilo, že členské státy budou moci v roce 2014 pokračovat v přijímání nových závazků u opatření týkajících se plochy a zvířat, a to i v případě, že byly zdroje pro stávající období vyčerpány. Tyto nové závazky, jakož i odpovídající probíhající závazky budou způsobilé k financování z nového finančního rámce programů rozvoje venkova na příští programové období. |
| --- | --- |

3.6

Pokud jde o druhý pilíř, vymezení pravidel pro přechod mezi dvěma programovými obdobími představuje běžnou praxi. Přechodná pravidla jsou obecně potřebná k překlenutí dvou po sobě jdoucích programových období. Pro rozvoj venkova je však tentokrát zapotřebí určitých zvláštních přechodných opatření, jež mají zejména řešit důsledky, které vyplývají ze zpoždění nového režimu přímých plateb, ve vztahu k některým opatřením pro rozvoj venkova, zejména pokud jde o referenční stav u agroenvironmentálních a klimatických opatření a uplatňování pravidel podmíněnosti. Přechodná opatření jsou nutná i k tomu, aby se zajistilo, že členské státy budou moci v roce 2014 pokračovat v přijímání nových závazků u opatření týkajících se plochy a zvířat, a to i v případě, že byly zdroje pro stávající období vyčerpány. Tyto nové závazky, jakož i odpovídající probíhající závazky budou způsobilé k financování z nového finančního rámce programů rozvoje venkova na příští programové období.

| 3.7 | Podle právních závazků souvisejících s nařízením (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy do přijetí příslušného programu rozvoje venkova na programové období 2014–2020 pokračovat v roce 2014 v přijímání nových právních závazků vůči příjemcům podle programů rozvoje venkova přijatých na základě nařízení (ES) č. 1698/2005, a to i po vyčerpání finančních zdrojů na programové období 2007–2013. Výdaje vzniklé na základě těchto závazků budou způsobilé v souladu s článkem 3 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3.7

Podle právních závazků souvisejících s nařízením (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy do přijetí příslušného programu rozvoje venkova na programové období 2014–2020 pokračovat v roce 2014 v přijímání nových právních závazků vůči příjemcům podle programů rozvoje venkova přijatých na základě nařízení (ES) č. 1698/2005, a to i po vyčerpání finančních zdrojů na programové období 2007–2013. Výdaje vzniklé na základě těchto závazků budou způsobilé v souladu s článkem 3 tohoto nařízení.

4.   Rozpočtové důsledky

| 4.1 | Tento návrh nařízení prostě provádí návrhy Komise týkající se víceletého finančního rámce a reformy SZP pro rozpočtový rok 2015 s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013. Zahrnuje vnější konvergenci přímých plateb, flexibilitu mezi pilíři SZP a sazbu spolufinancování pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

4.1

Tento návrh nařízení prostě provádí návrhy Komise týkající se víceletého finančního rámce a reformy SZP pro rozpočtový rok 2015 s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013. Zahrnuje vnější konvergenci přímých plateb, flexibilitu mezi pilíři SZP a sazbu spolufinancování pro rozvoj venkova.

| 4.2 | U přímých plateb odpovídají závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013, oproti návrhu Komise, snížení ve výši 830 milionů EUR (v současných cenách) v rozpočtovém roce 2015 (odpovídající roku podání žádosti 2014 pro přímé platby). |
| --- | --- |

4.2

U přímých plateb odpovídají závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013, oproti návrhu Komise, snížení ve výši 830 milionů EUR (v současných cenách) v rozpočtovém roce 2015 (odpovídající roku podání žádosti 2014 pro přímé platby).

| 4.3 | Rozdělení stropů přímých plateb mezi členskými státy zohledňuje vnější konvergenci, která bude zahájena od rozpočtového roku 2015. Oproti návrhu Komise upravují závěry Evropské rady časový rámec konvergence (6 let) a přidávají minimální částku ve výši 196 EUR/ha, jíž má být dosaženo do rozpočtového roku 2020. Oproti návrhu Komise se podle závěrů Evropské rady zvyšuje flexibilita mezi pilíři. Bude rozpočtově neutrální, neboť přesně tytéž částky, o něž bude snížen jeden fond (EZZF nebo EZFRV), budou uvolněny pro druhý fond. |
| --- | --- |

4.3

Rozdělení stropů přímých plateb mezi členskými státy zohledňuje vnější konvergenci, která bude zahájena od rozpočtového roku 2015. Oproti návrhu Komise upravují závěry Evropské rady časový rámec konvergence (6 let) a přidávají minimální částku ve výši 196 EUR/ha, jíž má být dosaženo do rozpočtového roku 2020. Oproti návrhu Komise se podle závěrů Evropské rady zvyšuje flexibilita mezi pilíři. Bude rozpočtově neutrální, neboť přesně tytéž částky, o něž bude snížen jeden fond (EZZF nebo EZFRV), budou uvolněny pro druhý fond.

| 4.4 | Pokud jde o rozvoj venkova, má tento návrh nařízení zajistit pokračování řady opatření, která zahrnují víceleté závazky. Tato ustanovení nemají žádný finanční dopad, neboť přidělené prostředky na rozvoj venkova zůstávají beze změn. Rozdělení plateb v čase by nicméně mohlo být mírně odlišné, ale v této fázi to nelze kvantifikovat. |
| --- | --- |

4.4

Pokud jde o rozvoj venkova, má tento návrh nařízení zajistit pokračování řady opatření, která zahrnují víceleté závazky. Tato ustanovení nemají žádný finanční dopad, neboť přidělené prostředky na rozvoj venkova zůstávají beze změn. Rozdělení plateb v čase by nicméně mohlo být mírně odlišné, ale v této fázi to nelze kvantifikovat.

| 4.5 | Návrh obsahuje ustanovení zmocňující Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

4.5

Návrh obsahuje ustanovení zmocňující Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.

5.   Obecné připomínky

| 5.1 | Vzhledem k následujícím skutečnostem je bezpodmínečně nutné zajistit kontinuitu plateb příjemcům ve venkovských oblastech:






  — | Více než 77 % území EU je klasifikováno jako venkovské (47 % představuje zemědělská půda a 30 % lesy) a žije na něm zhruba polovina obyvatelstva (zemědělské komunity a další obyvatelé). |
| --- | --- | --- |

5.1

Vzhledem k následujícím skutečnostem je bezpodmínečně nutné zajistit kontinuitu plateb příjemcům ve venkovských oblastech:

—

Více než 77 % území EU je klasifikováno jako venkovské (47 % představuje zemědělská půda a 30 % lesy) a žije na něm zhruba polovina obyvatelstva (zemědělské komunity a další obyvatelé).

| — | Zemědělství a zemědělsko-potravinářský průmysl, který je na dodávkách ze zemědělství výrazně závislý, spolu tvoří okolo 6 % HDP EU, provozuje v nich činnost 15 milionů podniků a zajišťují 46 milionů pracovních míst. |
| --- | --- |

—

Zemědělství a zemědělsko-potravinářský průmysl, který je na dodávkách ze zemědělství výrazně závislý, spolu tvoří okolo 6 % HDP EU, provozuje v nich činnost 15 milionů podniků a zajišťují 46 milionů pracovních míst.

| — | V Evropě je 12 milionů zemědělců a průměrná velikost zemědělských podniků je zhruba 15 hektarů (pro srovnání v USA jsou to 2 miliony zemědělců a 180 ha). |
| --- | --- |

—

V Evropě je 12 milionů zemědělců a průměrná velikost zemědělských podniků je zhruba 15 hektarů (pro srovnání v USA jsou to 2 miliony zemědělců a 180 ha).

| 5.2 | EHS vítá návrh Komise stanovit pravidla pro období mezi dvěma programy. |
| --- | --- |

5.2

EHS vítá návrh Komise stanovit pravidla pro období mezi dvěma programy.

| 5.3 | V roce 2014 skončí v Evropě mnoho agroenvironmentálních režimů financovaných z EZFRV. Řada „klasických“ agroenvironmentálních režimů funguje již 10 let nebo déle. Mnoho příjemců těchto „klasických“ režimů se nachází v odlehlých horských oblastech a jejich příjmy silně závisí na agroenvironmentálních dohodách. Tyto příjmy kompenzují zajišťováním životně důležitých přínosů pro veřejnost. I když bude nové nařízení týkající se rozvoje venkova bezodkladně dohodnuto, je téměř jisté, že nové programy nebudou do 1. ledna 2014 schváleny a zavedeny. Při neexistenci nového programu a nových podpůrných opatření nebudou tito zemědělci po skončení stávajících závazků v roce 2014 moci žádat o žádný alternativní režim podpory na rozvoj. |
| --- | --- |

5.3

V roce 2014 skončí v Evropě mnoho agroenvironmentálních režimů financovaných z EZFRV. Řada „klasických“ agroenvironmentálních režimů funguje již 10 let nebo déle. Mnoho příjemců těchto „klasických“ režimů se nachází v odlehlých horských oblastech a jejich příjmy silně závisí na agroenvironmentálních dohodách. Tyto příjmy kompenzují zajišťováním životně důležitých přínosů pro veřejnost. I když bude nové nařízení týkající se rozvoje venkova bezodkladně dohodnuto, je téměř jisté, že nové programy nebudou do 1. ledna 2014 schváleny a zavedeny. Při neexistenci nového programu a nových podpůrných opatření nebudou tito zemědělci po skončení stávajících závazků v roce 2014 moci žádat o žádný alternativní režim podpory na rozvoj.

| 5.4 | Komise musí zavést systémy, jež zaručí zachování environmentálních přínosů, kterých bylo dosaženo předchozími programy rozvoje venkova, a ochranu příjmů zemědělců. Je důležité zajistit, aby zemědělci ani životní prostředí neutrpěli, protože se nepodaří schválit rozpočet EU nebo návrhy v oblasti SZP včas, aby mohly být nové programy rozvoje venkova spuštěny v roce 2014. |
| --- | --- |

5.4

Komise musí zavést systémy, jež zaručí zachování environmentálních přínosů, kterých bylo dosaženo předchozími programy rozvoje venkova, a ochranu příjmů zemědělců. Je důležité zajistit, aby zemědělci ani životní prostředí neutrpěli, protože se nepodaří schválit rozpočet EU nebo návrhy v oblasti SZP včas, aby mohly být nové programy rozvoje venkova spuštěny v roce 2014.

| 5.5 | Pokud jde o přímé platby, musí být dána dostatečně dlouhá doba na to, aby se členské státy, a zejména jejich platebních agentury, mohly dostatečně připravit a podrobně a v dostatečném předstihu zemědělce informovat o nových pravidlech. Z toho důvodu bude s žádostmi na rok 2014 nutné nakládat podle přechodných pravidel. Pokud jde o druhý pilíř, vymezení pravidel pro přechod mezi dvěma programovými obdobími představuje běžnou praxi. Přechodná pravidla jsou obecně potřebná k překlenutí dvou po sobě jdoucích programových období, jak se již ukázalo na začátku stávajícího programového období. Pro rozvoj venkova však bude zapotřebí určitých zvláštních přechodných opatření, a to zejména kvůli vážným důsledkům, které může mít jakékoliv zpoždění nového režimu přímých plateb pro určitá opatření pro rozvoj venkova, zejména referenční stav u agroenvironmentálních a klimatických opatření a uplatňování pravidel podmíněnosti. |
| --- | --- |

5.5

Pokud jde o přímé platby, musí být dána dostatečně dlouhá doba na to, aby se členské státy, a zejména jejich platebních agentury, mohly dostatečně připravit a podrobně a v dostatečném předstihu zemědělce informovat o nových pravidlech. Z toho důvodu bude s žádostmi na rok 2014 nutné nakládat podle přechodných pravidel. Pokud jde o druhý pilíř, vymezení pravidel pro přechod mezi dvěma programovými obdobími představuje běžnou praxi. Přechodná pravidla jsou obecně potřebná k překlenutí dvou po sobě jdoucích programových období, jak se již ukázalo na začátku stávajícího programového období. Pro rozvoj venkova však bude zapotřebí určitých zvláštních přechodných opatření, a to zejména kvůli vážným důsledkům, které může mít jakékoliv zpoždění nového režimu přímých plateb pro určitá opatření pro rozvoj venkova, zejména referenční stav u agroenvironmentálních a klimatických opatření a uplatňování pravidel podmíněnosti.

| 5.6 | Přechodná opatření jsou nutná i k tomu, aby se zajistilo, že členské státy budou moci v roce 2014 pokračovat v přijímání nových závazků u opatření týkajících se plochy a zvířat a u naléhavých podnikových investičních opatření, a to i v případě, že byly zdroje pro stávající období vyčerpány. |
| --- | --- |

5.6

Přechodná opatření jsou nutná i k tomu, aby se zajistilo, že členské státy budou moci v roce 2014 pokračovat v přijímání nových závazků u opatření týkajících se plochy a zvířat a u naléhavých podnikových investičních opatření, a to i v případě, že byly zdroje pro stávající období vyčerpány.

| 5.7 | U horizontálního nařízení se přechodná opatření kvůli provázanosti s přímými platbami omezují jen na zemědělský poradenský systém, integrovaný administrativní a kontrolní systém a podmíněnost. Proto je zapotřebí, aby Rada a Evropský parlament přijaly do konce roku zvláštní přechodná pravidla a v případě nutnosti změnily stávající základní akty SZP. |
| --- | --- |

5.7

U horizontálního nařízení se přechodná opatření kvůli provázanosti s přímými platbami omezují jen na zemědělský poradenský systém, integrovaný administrativní a kontrolní systém a podmíněnost. Proto je zapotřebí, aby Rada a Evropský parlament přijaly do konce roku zvláštní přechodná pravidla a v případě nutnosti změnily stávající základní akty SZP.

| 5.8 | Změny vnitrostátních stropů mohou mít negativní vliv na částky, které jednotliví zemědělci obdrží v roce 2014. Aby se tyto důsledky minimalizovaly, bude muset každá vláda před předložením svých návrhů vyjasnit své záměry v tomto ohledu. |
| --- | --- |

5.8

Změny vnitrostátních stropů mohou mít negativní vliv na částky, které jednotliví zemědělci obdrží v roce 2014. Aby se tyto důsledky minimalizovaly, bude muset každá vláda před předložením svých návrhů vyjasnit své záměry v tomto ohledu.

| 5.9 | V nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že členské státy mohou pokračovat v přijímání nových právních závazků, a je tedy možné, že některý stát odmítne dodržet svůj závazek, jelikož to není povinné. |
| --- | --- |

5.9

V nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že členské státy mohou pokračovat v přijímání nových právních závazků, a je tedy možné, že některý stát odmítne dodržet svůj závazek, jelikož to není povinné.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/75

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení v souvislosti s některými členskými státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi

COM(2013) 428 final – 2013/0200 (COD)

2013/C 341/17

Zpravodaj: pan SARRÓ IPARRAGUIRRE

Dne 1. července 2013 se Evropský parlament a dne 10. července 2013 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení v souvislosti s některými členskými státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi

COM(2013) 428 final – 2013/0200 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013. Zpravodajem byl pan SARRÓ IPARRAGUIRRE.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 19. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 128 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor bere na vědomí, že přetrvávající finanční a hospodářská krize vyvinula tlak na vnitrostátní finanční zdroje, jelikož členské státy provádějí nezbytné politiky fiskální konsolidace. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor bere na vědomí, že přetrvávající finanční a hospodářská krize vyvinula tlak na vnitrostátní finanční zdroje, jelikož členské státy provádějí nezbytné politiky fiskální konsolidace.

| 1.2 | Považuje proto návrh Komise, kterým se mění nařízení (ES) č. 1198/2006, za potřebný a vhodný a důrazně ho podporuje s jistotou, že rozpočtové výdaje budou využívány co nejúčinněji. |
| --- | --- |

1.2

Považuje proto návrh Komise, kterým se mění nařízení (ES) č. 1198/2006, za potřebný a vhodný a důrazně ho podporuje s jistotou, že rozpočtové výdaje budou využívány co nejúčinněji.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Nebývale dlouhá celosvětová finanční krize a hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení finančních a hospodářských podmínek v několika členských státech. |
| --- | --- |

2.1

Nebývale dlouhá celosvětová finanční krize a hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení finančních a hospodářských podmínek v několika členských státech.

| 2.2 | Zejména v členských státech, které jsou krizí postiženy nejvíce a obdržely finanční pomoc v rámci ozdravného programu, tuto situaci ještě zhoršují problémy s likviditou způsobené fiskální konsolidací, které mají dopad na jejich hospodářský růst a finanční stabilitu, a zvyšující se schodek zadlužení. Spolufinancování zvyšuje účinnost poskytované pomoci. Omezením spolufinancování ze strany členského státu vzniká riziko snížení účinnosti pomoci, jež je nutné všemi dostupnými prostředky minimalizovat. |
| --- | --- |

2.2

Zejména v členských státech, které jsou krizí postiženy nejvíce a obdržely finanční pomoc v rámci ozdravného programu, tuto situaci ještě zhoršují problémy s likviditou způsobené fiskální konsolidací, které mají dopad na jejich hospodářský růst a finanční stabilitu, a zvyšující se schodek zadlužení. Spolufinancování zvyšuje účinnost poskytované pomoci. Omezením spolufinancování ze strany členského státu vzniká riziko snížení účinnosti pomoci, jež je nutné všemi dostupnými prostředky minimalizovat.

| 2.3 | V této souvislosti je obzvláště důležité zajistit bezproblémové provádění Evropského rybářského fondu pro investice v odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

2.3

V této souvislosti je obzvláště důležité zajistit bezproblémové provádění Evropského rybářského fondu pro investice v odvětví rybolovu.

| 2.4 | Nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu definuje:






  — | „operační program“ jako jednotný dokument vypracovaný členským státem a schválený Komisí, který obsahuje ucelený soubor prioritních os, jichž má být dosaženo pomocí podpory z fondu; |
| --- | --- | --- |

2.4

Nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu definuje:

—

„operační program“ jako jednotný dokument vypracovaný členským státem a schválený Komisí, který obsahuje ucelený soubor prioritních os, jichž má být dosaženo pomocí podpory z fondu;

| — | „prioritní osu“ jako jednu z priorit operačního programu skládající se ze skupiny opatření, které spolu vzájemně souvisejí a mají konkrétní měřitelné cíle. |
| --- | --- |

—

„prioritní osu“ jako jednu z priorit operačního programu skládající se ze skupiny opatření, které spolu vzájemně souvisejí a mají konkrétní měřitelné cíle.

| 2.5 | Prioritní osy stanovené pro Evropský rybářský fond jsou:






  — | prioritní osa 1: opatření týkající k přizpůsobení rybářského loďstva Společenství; |
| --- | --- | --- |

2.5

Prioritní osy stanovené pro Evropský rybářský fond jsou:

—

prioritní osa 1: opatření týkající k přizpůsobení rybářského loďstva Společenství;

| — | prioritní osa 2: akvakultura, vnitrozemský rybolov, zpracovávání produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh; |
| --- | --- |

—

prioritní osa 2: akvakultura, vnitrozemský rybolov, zpracovávání produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh;

| — | prioritní osa 3: opatření společného zájmu; |
| --- | --- |

—

prioritní osa 3: opatření společného zájmu;

| — | prioritní osa 4: udržitelný rozvoj rybolovných oblastí; |
| --- | --- |

—

prioritní osa 4: udržitelný rozvoj rybolovných oblastí;

| — | prioritní osa 5: technická pomoc. |
| --- | --- |

—

prioritní osa 5: technická pomoc.

| 2.6 | Komise se při schvalování operačního programu, jejž předloží každý členský stát, s daným státem dohodne na míře spolufinancování pro každou prioritní osu, v níž je rovněž zahrnuta maximální výše příspěvku z Evropského rybářského fondu. |
| --- | --- |

2.6

Komise se při schvalování operačního programu, jejž předloží každý členský stát, s daným státem dohodne na míře spolufinancování pro každou prioritní osu, v níž je rovněž zahrnuta maximální výše příspěvku z Evropského rybářského fondu.

| 2.7 | Komise vyplácí finanční příspěvek z Evropského rybářského fondu formou předběžného financování, průběžných plateb a plateb zůstatku, a to po schválení certifikačním orgánem a auditním orgánem, které byly určeny pro každý operační program. |
| --- | --- |

2.7

Komise vyplácí finanční příspěvek z Evropského rybářského fondu formou předběžného financování, průběžných plateb a plateb zůstatku, a to po schválení certifikačním orgánem a auditním orgánem, které byly určeny pro každý operační program.

3.   Současný stav

| 3.1 | Články 76 a 77 nařízení (ES) č. 1198/2006 dříve stanovily (jak je uvedeno v odstavci 2.7) výpočet průběžných plateb a plateb zůstatku podle finančního plánu pro danou prioritu určených v roce 2006. |
| --- | --- |

3.1

Články 76 a 77 nařízení (ES) č. 1198/2006 dříve stanovily (jak je uvedeno v odstavci 2.7) výpočet průběžných plateb a plateb zůstatku podle finančního plánu pro danou prioritu určených v roce 2006.

| 3.2 | Finanční a hospodářská situace popsaná v odstavcích 2.1 a 2.2 přiměla Komisi k navržení změn v těchto článcích, jejichž smyslem bylo přispět k urychlení investic a zlepšit dostupnost prostředků. |
| --- | --- |

3.2

Finanční a hospodářská situace popsaná v odstavcích 2.1 a 2.2 přiměla Komisi k navržení změn v těchto článcích, jejichž smyslem bylo přispět k urychlení investic a zlepšit dostupnost prostředků.

| 3.3 | Evropský parlament a Rada následně přijaly nařízení (ES) č. 387/2012, jímž se tyto články mění, a členským státům, které jsou krizí postiženy nejvíce a dohodly se s Komisí na makroekonomickém ozdravném programu, se tak dává možnost požádat o zvýšení podílu spolufinancování u průběžných plateb a plateb zůstatku pocházejících z Evropského rybářského fondu. |
| --- | --- |

3.3

Evropský parlament a Rada následně přijaly nařízení (ES) č. 387/2012, jímž se tyto články mění, a členským státům, které jsou krizí postiženy nejvíce a dohodly se s Komisí na makroekonomickém ozdravném programu, se tak dává možnost požádat o zvýšení podílu spolufinancování u průběžných plateb a plateb zůstatku pocházejících z Evropského rybářského fondu.

| 3.4 | K dnešnímu dni obdrželo finanční pomoc sedm členských států, které se s Komisí dohodly na ozdravném programu: Kypr, Maďarsko, Rumunsko, Lotyšsko, Portugalsko, Řecko a Irsko. Na základě změny nařízení (ES) č. 1198/2006 může toto zvýšení spolufinancování využít kterýkoliv jiný členský stát, jenž v budoucnu požádá o program finanční pomoci uvedený v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c) tohoto nařízení a získá ho. |
| --- | --- |

3.4

K dnešnímu dni obdrželo finanční pomoc sedm členských států, které se s Komisí dohodly na ozdravném programu: Kypr, Maďarsko, Rumunsko, Lotyšsko, Portugalsko, Řecko a Irsko. Na základě změny nařízení (ES) č. 1198/2006 může toto zvýšení spolufinancování využít kterýkoliv jiný členský stát, jenž v budoucnu požádá o program finanční pomoci uvedený v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c) tohoto nařízení a získá ho.

| 3.5 | Průběžné platby a platby konečného zůstatku se na žádost členského státu zvyšují o částku odpovídající deseti procentním bodům nad mírou spolufinancování pro každou prioritní osu až do maximální výše 100 %, přičemž toto zvýšení se použije na částku způsobilých veřejných výdajů nově uvedených v každém certifikovaném výkazu výdajů předloženém v průběhu období, v němž členský stát splňuje jednu z podmínek uvedených v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c). |
| --- | --- |

3.5

Průběžné platby a platby konečného zůstatku se na žádost členského státu zvyšují o částku odpovídající deseti procentním bodům nad mírou spolufinancování pro každou prioritní osu až do maximální výše 100 %, přičemž toto zvýšení se použije na částku způsobilých veřejných výdajů nově uvedených v každém certifikovaném výkazu výdajů předloženém v průběhu období, v němž členský stát splňuje jednu z podmínek uvedených v čl. 76 odst. 3 písm. a), b) a c).

| 3.6 | Dále se stanoví, že pro účely výpočtu průběžných plateb a platby konečného zůstatku poté, co členský stát přestane využívat finanční pomoci Unie uvedené v čl. 76 odst. 3, nezohlední Komise zvýšené částky vyplacené v souladu s uvedeným odstavcem. |
| --- | --- |

3.6

Dále se stanoví, že pro účely výpočtu průběžných plateb a platby konečného zůstatku poté, co členský stát přestane využívat finanční pomoci Unie uvedené v čl. 76 odst. 3, nezohlední Komise zvýšené částky vyplacené v souladu s uvedeným odstavcem.

| 3.7 | Do nového znění nařízení č. (ES) 1198/2006 je začleněn nový článek 77a, jehož odstavec 5 omezuje úhradu takto zvýšených částek spolufinancování na výkazy výdajů předložené do 31. prosince 2013. |
| --- | --- |

3.7

Do nového znění nařízení č. (ES) 1198/2006 je začleněn nový článek 77a, jehož odstavec 5 omezuje úhradu takto zvýšených částek spolufinancování na výkazy výdajů předložené do 31. prosince 2013.

4.   Změna uvedená v návrhu nařízení

| 4.1 | Změna navržená v předloženém návrhu nařízení, kterým se toto stanovisko zabývá, se týká omezení vytvořených odstavcem 5 tohoto článku 77a. |
| --- | --- |

4.1

Změna navržená v předloženém návrhu nařízení, kterým se toto stanovisko zabývá, se týká omezení vytvořených odstavcem 5 tohoto článku 77a.

| 4.2 | Komise se domnívá, že finanční stabilita některých členských států je stále vážně postižena, a proto by uplatňování zvýšené míry spolufinancování nemělo být omezeno koncem roku 2013. |
| --- | --- |

4.2

Komise se domnívá, že finanční stabilita některých členských států je stále vážně postižena, a proto by uplatňování zvýšené míry spolufinancování nemělo být omezeno koncem roku 2013.

| 4.3 | Navrhuje tedy změnit nařízení (ES) č. 1198/2006 a odstavec 5 článku 77a zrušit. |
| --- | --- |

4.3

Navrhuje tedy změnit nařízení (ES) č. 1198/2006 a odstavec 5 článku 77a zrušit.

5.   Obecné připomínky

| 5.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor považuje návrh Komise za velmi vhodný, a proto jej bezvýhradně podporuje. |
| --- | --- |

5.1

Evropský hospodářský a sociální výbor považuje návrh Komise za velmi vhodný, a proto jej bezvýhradně podporuje.

| 5.2 | EHSV souhlasí s tím, aby se celková výše prostředků z fondů přidělených na dané období příslušným zemím a programům nezměnila. |
| --- | --- |

5.2

EHSV souhlasí s tím, aby se celková výše prostředků z fondů přidělených na dané období příslušným zemím a programům nezměnila.

V Bruselu dne 19. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/77

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Akčnímu plánu pro námořní strategii v oblasti Atlantiku – Vytváření podmínek pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění

COM(2013) 279 final

2013/C 341/18

Zpravodaj: pan PARIZA CASTAÑOS

Dne 3. července 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Akčního plánu pro námořní strategii v oblasti Atlantiku – Vytváření podmínek pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění

COM(2013) 279 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 184 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV podporuje akční plán pro námořní strategii v oblasti Atlantiku, jenž definuje priority v oblasti výzkumu a investic v tomto regionu a má značnou evropskou přidanou hodnotu, neboť podnítí modrý růst v rámci strategie Evropa 2020. V tomto strategickém rámci se bude rozvíjet spolupráce mezi hospodářskými a sociálními orgány a subjekty atlantických regionů pěti členských států: Irska, Spojeného království, Francie, Španělska, Portugalska. |
| --- | --- |

1.1

EHSV podporuje akční plán pro námořní strategii v oblasti Atlantiku, jenž definuje priority v oblasti výzkumu a investic v tomto regionu a má značnou evropskou přidanou hodnotu, neboť podnítí modrý růst v rámci strategie Evropa 2020. V tomto strategickém rámci se bude rozvíjet spolupráce mezi hospodářskými a sociálními orgány a subjekty atlantických regionů pěti členských států: Irska, Spojeného království, Francie, Španělska, Portugalska.

| 1.2 | Výbor však lituje, že je rozsah strategie omezen pouze na oblast moře, a navrhuje, aby byla strategie dále rozšířena a vznikla makroregionální strategie, jež by výrazným způsobem zahrnula územní pilíř a jeho vazby na cíle politiky soudržnosti. Její rozsah musí být širší, aby byla ještě před rokem 2017, kdy by mělo být provedeno hodnocení v polovině období, přeměněna v makroregionální strategii, přičemž by byly zohledněny zkušenosti z regionů Baltského moře a Podunají. |
| --- | --- |

1.2

Výbor však lituje, že je rozsah strategie omezen pouze na oblast moře, a navrhuje, aby byla strategie dále rozšířena a vznikla makroregionální strategie, jež by výrazným způsobem zahrnula územní pilíř a jeho vazby na cíle politiky soudržnosti. Její rozsah musí být širší, aby byla ještě před rokem 2017, kdy by mělo být provedeno hodnocení v polovině období, přeměněna v makroregionální strategii, přičemž by byly zohledněny zkušenosti z regionů Baltského moře a Podunají.

| 1.3 | Výbor lituje, že akční plán nebyl vybaven vhodným mechanismem správy a obsahuje pouze slabý prováděcí mechanismus. Již v předchozím stanovisku (1) navrhl EHSV systém víceúrovňové správy, jenž měl zaručit zapojení všech subjektů na základě přístupu zdola nahoru a umožnit místním a regionálním orgánům, soukromému sektoru a občanské společnosti stimulovat činnosti a poskytnout své poznatky získané přímo v praxi. |
| --- | --- |

1.3

Výbor lituje, že akční plán nebyl vybaven vhodným mechanismem správy a obsahuje pouze slabý prováděcí mechanismus. Již v předchozím stanovisku (1) navrhl EHSV systém víceúrovňové správy, jenž měl zaručit zapojení všech subjektů na základě přístupu zdola nahoru a umožnit místním a regionálním orgánům, soukromému sektoru a občanské společnosti stimulovat činnosti a poskytnout své poznatky získané přímo v praxi.

| 1.4 | EHSV lituje, že Komise po schválení akčního plánu ukončila činnost Atlantického fóra. Výbor navrhuje, aby byla činnost Atlantického fóra zachována až do roku 2020 a byly pravidelně pořádány konference zainteresovaných stran s cílem povzbudit činnost a programy vyvíjené v rámci strategie, vyhodnotit její provádění a mobilizovat všechny politické, hospodářské a sociální subjekty atlantických regionů. |
| --- | --- |

1.4

EHSV lituje, že Komise po schválení akčního plánu ukončila činnost Atlantického fóra. Výbor navrhuje, aby byla činnost Atlantického fóra zachována až do roku 2020 a byly pravidelně pořádány konference zainteresovaných stran s cílem povzbudit činnost a programy vyvíjené v rámci strategie, vyhodnotit její provádění a mobilizovat všechny politické, hospodářské a sociální subjekty atlantických regionů.

| 1.5 | Zásadní význam má zachování silného politického závazku evropských institucí a institucí členských států a rovněž účinné zapojení všech zúčastněných stran: místních a regionálních orgánů, hospodářských a sociálních subjektů a občanské společnosti. Zkušenosti vedoucí a řídící skupiny získané na Atlantickém fóru umožnily zapojení evropských institucí, členských států, regionů a občanské společnosti. Komise musí mít k dispozici nezbytné lidské a materiální zdroje. |
| --- | --- |

1.5

Zásadní význam má zachování silného politického závazku evropských institucí a institucí členských států a rovněž účinné zapojení všech zúčastněných stran: místních a regionálních orgánů, hospodářských a sociálních subjektů a občanské společnosti. Zkušenosti vedoucí a řídící skupiny získané na Atlantickém fóru umožnily zapojení evropských institucí, členských států, regionů a občanské společnosti. Komise musí mít k dispozici nezbytné lidské a materiální zdroje.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Po zahájení makroregionálních strategií, které se týkaly regionu Baltského moře a Podunají, vznikly různé iniciativy, jejichž cílem bylo dosažení podobného pojetí atlantických regionů. Rada udělila Komisi mandát pro vypracování námořní strategie pro oblast Atlantického oceánu. Komise dne 21. listopadu 2011 zveřejnila sdělení (2). |
| --- | --- |

2.1

Po zahájení makroregionálních strategií, které se týkaly regionu Baltského moře a Podunají, vznikly různé iniciativy, jejichž cílem bylo dosažení podobného pojetí atlantických regionů. Rada udělila Komisi mandát pro vypracování námořní strategie pro oblast Atlantického oceánu. Komise dne 21. listopadu 2011 zveřejnila sdělení (2).

| 2.2 | Evropský parlament vypracoval v roce 2011 usnesení o strategii politiky soudržnosti EU pro oblast Atlantského oceánu. EHSV přijal stanovisko dne 24. května 2012 (3) a dne 10. října 2012 přijal stanovisko VR (4). Parlament, EHSV a VR návrh Komise zhodnotily příznivě, avšak uvedly, že je třeba věc pojmout šířeji, v plné míře zahrnout územní rozměr a stanovit jasné vazby mezi mořskými a suchozemskými oblastmi. Výbor navrhl ambicióznější pojetí: makroregionální strategii, která by vedle námořního pilíře obsahovala i pilíř územní, přičemž by se zohlednily zkušenosti z regionů Baltského moře a Podunají. |
| --- | --- |

2.2

Evropský parlament vypracoval v roce 2011 usnesení o strategii politiky soudržnosti EU pro oblast Atlantského oceánu. EHSV přijal stanovisko dne 24. května 2012 (3) a dne 10. října 2012 přijal stanovisko VR (4). Parlament, EHSV a VR návrh Komise zhodnotily příznivě, avšak uvedly, že je třeba věc pojmout šířeji, v plné míře zahrnout územní rozměr a stanovit jasné vazby mezi mořskými a suchozemskými oblastmi. Výbor navrhl ambicióznější pojetí: makroregionální strategii, která by vedle námořního pilíře obsahovala i pilíř územní, přičemž by se zohlednily zkušenosti z regionů Baltského moře a Podunají.

| 2.3 | Komise, EP, EHSV, VR a pět členských států spolupracovaly na zahájení činnosti Atlantického fóra, jehož úkolem bylo vypracovat akční plán. Fórum umožnilo zapojení členských států, Parlamentu, EHSV, VR, místních a regionálních orgánů, občanské společnosti a všech zainteresovaných stran. Konalo se pět schůzí: v Hortě, Brestu, Bilbau, Cardiffu a Corku. Byla ustavena vedoucí skupina Atlantického fóra (Leadership Group of the Atlantic Forum), do níž se zapojily instituce EU a pět členských států, a rovněž řídící skupina (Steering Group). Díky zapojení EHSV se akcí fóra mohla účastnit také občanská společnost z atlantických regionů, Atlantická nadnárodní síť hospodářských a sociálních rad (ATN) a hospodářské a sociální subjekty. |
| --- | --- |

2.3

Komise, EP, EHSV, VR a pět členských států spolupracovaly na zahájení činnosti Atlantického fóra, jehož úkolem bylo vypracovat akční plán. Fórum umožnilo zapojení členských států, Parlamentu, EHSV, VR, místních a regionálních orgánů, občanské společnosti a všech zainteresovaných stran. Konalo se pět schůzí: v Hortě, Brestu, Bilbau, Cardiffu a Corku. Byla ustavena vedoucí skupina Atlantického fóra (Leadership Group of the Atlantic Forum), do níž se zapojily instituce EU a pět členských států, a rovněž řídící skupina (Steering Group). Díky zapojení EHSV se akcí fóra mohla účastnit také občanská společnost z atlantických regionů, Atlantická nadnárodní síť hospodářských a sociálních rad (ATN) a hospodářské a sociální subjekty.

| 2.4 | Ve stanovisku EHSV bylo navrženo, aby byly cíle atlantického regionu zahrnuty do tematických pilířů strategie Evropa 2020, aby se Atlantické fórum po vypracování akčního plánu nerozpouštělo a aby byla překonána omezení zásady „3 NE“ (NE legislativě. NE zvláštnímu financování. NE správním jednotkám.). Dále byl navržen systém víceúrovňové správy. |
| --- | --- |

2.4

Ve stanovisku EHSV bylo navrženo, aby byly cíle atlantického regionu zahrnuty do tematických pilířů strategie Evropa 2020, aby se Atlantické fórum po vypracování akčního plánu nerozpouštělo a aby byla překonána omezení zásady „3 NE“ (NE legislativě. NE zvláštnímu financování. NE správním jednotkám.). Dále byl navržen systém víceúrovňové správy.

3.   Sdělení Komise: akční plán

| 3.1 | Akční plán rozvíjí námořní strategii v oblasti Atlantiku (COM(2011) 782) a definuje priority v oblasti investic a výzkumu, jež mají umožnit stimulaci modrého růstu v oblasti Atlantiku a přispět tak k udržitelnému růstu pobřežních oblastí a současnému zachování dobrého environmentálního a ekologického stavu atlantického ekosystému. |
| --- | --- |

3.1

Akční plán rozvíjí námořní strategii v oblasti Atlantiku (COM(2011) 782) a definuje priority v oblasti investic a výzkumu, jež mají umožnit stimulaci modrého růstu v oblasti Atlantiku a přispět tak k udržitelnému růstu pobřežních oblastí a současnému zachování dobrého environmentálního a ekologického stavu atlantického ekosystému.

| 3.2 | V rámci Atlantického fóra diskutovaly členské státy, evropské instituce, místní a regionální orgány a občanská společnost o způsobu, jakým by se mělo řešit pět výzev stojících před oblastí Atlantiku, jež byly identifikovány ve strategii, a uskutečnilo se pět tematických seminářů a jedna on-line konzultace. |
| --- | --- |

3.2

V rámci Atlantického fóra diskutovaly členské státy, evropské instituce, místní a regionální orgány a občanská společnost o způsobu, jakým by se mělo řešit pět výzev stojících před oblastí Atlantiku, jež byly identifikovány ve strategii, a uskutečnilo se pět tematických seminářů a jedna on-line konzultace.

| 3.3 | S ohledem na diskuse vedené s členskými státy a na reakci Atlantického fóra vypracovala Komise akční plán s několika prioritními oblastmi, jejichž cílem je podnítit modrý růst a přispět k udržitelnému rozvoji atlantického regionu. |
| --- | --- |

3.3

S ohledem na diskuse vedené s členskými státy a na reakci Atlantického fóra vypracovala Komise akční plán s několika prioritními oblastmi, jejichž cílem je podnítit modrý růst a přispět k udržitelnému rozvoji atlantického regionu.

| 3.4 | Harmonogram je navázán na společný strategický rámec pro strukturální a investiční fondy. Akční plán spočívá na třech akčních pilířích: realizace vhodně orientovaných investic, posílení výzkumných možností a zlepšení dovedností a kvalifikací. |
| --- | --- |

3.4

Harmonogram je navázán na společný strategický rámec pro strukturální a investiční fondy. Akční plán spočívá na třech akčních pilířích: realizace vhodně orientovaných investic, posílení výzkumných možností a zlepšení dovedností a kvalifikací.

| 3.5 | Má čtyři priority:






  3.5.1 | podpora podnikatelského a inovačního ducha – sdílení poznatků mezi vysokoškolskými institucemi, podniky a výzkumnými centry, posílení konkurenceschopnosti a inovačních schopností v námořním hospodářství a uzpůsobení a diverzifikace hospodářských činností; cílem je zvýšit potenciál oblasti Atlantiku; |
| --- | --- | --- |

3.5

Má čtyři priority:

3.5.1

podpora podnikatelského a inovačního ducha – sdílení poznatků mezi vysokoškolskými institucemi, podniky a výzkumnými centry, posílení konkurenceschopnosti a inovačních schopností v námořním hospodářství a uzpůsobení a diverzifikace hospodářských činností; cílem je zvýšit potenciál oblasti Atlantiku;

| 3.5.2 | ochrana, zajištění a rozvoj příležitostí mořského a pobřežního prostředí – zlepšení bezpečnosti a ochrany moří, průzkum a ochrana mořských vod a pobřežních zón, udržitelná správa mořských zdrojů a využívání potenciálu mořského a pobřežního prostředí jako obnovitelného zdroje energie; |
| --- | --- |

3.5.2

ochrana, zajištění a rozvoj příležitostí mořského a pobřežního prostředí – zlepšení bezpečnosti a ochrany moří, průzkum a ochrana mořských vod a pobřežních zón, udržitelná správa mořských zdrojů a využívání potenciálu mořského a pobřežního prostředí jako obnovitelného zdroje energie;

| 3.5.3 | zlepšení přístupnosti a propojení prostřednictvím spolupráce mezi přístavy; |
| --- | --- |

3.5.3

zlepšení přístupnosti a propojení prostřednictvím spolupráce mezi přístavy;

| 3.5.4 | vytvoření udržitelného modelu regionálního rozvoje podporujícího začlenění do společnosti – podpora zvyšování povědomí o sociálních výzvách existujících v regionu a zachování a podpora atlantického kulturního dědictví. |
| --- | --- |

3.5.4

vytvoření udržitelného modelu regionálního rozvoje podporujícího začlenění do společnosti – podpora zvyšování povědomí o sociálních výzvách existujících v regionu a zachování a podpora atlantického kulturního dědictví.

| 3.6 | Harmonogram akčního plánu umožní členským státům zohlednit jeho priority v dohodách o přidružení na období 2014–2020, o kterých se v roce 2013 jedná. Dohody o přidružení musí zohlednit strategii pro oblast Atlantiku při definování prioritních oblastí. Financování prostřednictvím fondů společného strategického rámce (EFRR, ESF, EZFRV a Evropský námořní a rybářský fond) bude koordinováno s dalšími zdroji financování. |
| --- | --- |

3.6

Harmonogram akčního plánu umožní členským státům zohlednit jeho priority v dohodách o přidružení na období 2014–2020, o kterých se v roce 2013 jedná. Dohody o přidružení musí zohlednit strategii pro oblast Atlantiku při definování prioritních oblastí. Financování prostřednictvím fondů společného strategického rámce (EFRR, ESF, EZFRV a Evropský námořní a rybářský fond) bude koordinováno s dalšími zdroji financování.

| 3.7 | Akční plán bude Komisi orientovat na fondy jí přímo spravované, jako jsou Horizont 2020, LIFE+, COSME a Evropský námořní a rybářský fond. |
| --- | --- |

3.7

Akční plán bude Komisi orientovat na fondy jí přímo spravované, jako jsou Horizont 2020, LIFE+, COSME a Evropský námořní a rybářský fond.

| 3.8 | Veřejné investice podnítí soukromé podnikatelské iniciativy. Také Evropská investiční banka je připravena mobilizovat své nástroje financování a své kompetence, aby tak podpořila provádění akčního plánu. |
| --- | --- |

3.8

Veřejné investice podnítí soukromé podnikatelské iniciativy. Také Evropská investiční banka je připravena mobilizovat své nástroje financování a své kompetence, aby tak podpořila provádění akčního plánu.

| 3.9 | Stimulovat se bude příprava společných projektů zaměřených na všech pět členských států, například prostřednictvím programu Horizont 2020, evropské územní spolupráce financované z fondu EFRR, programu Erasmus a dalších evropských programů. |
| --- | --- |

3.9

Stimulovat se bude příprava společných projektů zaměřených na všech pět členských států, například prostřednictvím programu Horizont 2020, evropské územní spolupráce financované z fondu EFRR, programu Erasmus a dalších evropských programů.

| 3.10 | Komise navrhuje zřídit prováděcí mechanismus, jenž by podpořil zapojení celostátních, regionálních i místních subjektů a umožnil monitorování dosaženého pokroku, se zohledněním poznatků získaných v rámci Atlantického fóra. |
| --- | --- |

3.10

Komise navrhuje zřídit prováděcí mechanismus, jenž by podpořil zapojení celostátních, regionálních i místních subjektů a umožnil monitorování dosaženého pokroku, se zohledněním poznatků získaných v rámci Atlantického fóra.

| 3.11 | Prováděcí mechanismus bude stimulovat politický závazek a dohled, zapojení soukromého sektoru a hodnocení. Bude jednoduchý a založený na dalších strategiích. Tento mechanismus bude definován v konzultaci s členskými státy a zainteresovanými stranami do konce roku 2013; mezi jeho funkce by mohlo patřit poskytování vodítka předkladatelům projektů a mohly by být rovněž styčným subjektem pro kontakt s řídícími orgány programů a podporovat spolupráci v oblasti Atlantiku. |
| --- | --- |

3.11

Prováděcí mechanismus bude stimulovat politický závazek a dohled, zapojení soukromého sektoru a hodnocení. Bude jednoduchý a založený na dalších strategiích. Tento mechanismus bude definován v konzultaci s členskými státy a zainteresovanými stranami do konce roku 2013; mezi jeho funkce by mohlo patřit poskytování vodítka předkladatelům projektů a mohly by být rovněž styčným subjektem pro kontakt s řídícími orgány programů a podporovat spolupráci v oblasti Atlantiku.

| 3.12 | Komise bude s členskými státy spolupracovat na stanovení postupu pro monitorování. Předpokládá se, že do konce roku 2017 bude proveden přezkum v polovině období, který bude doplněn o nezávislé hodnocení. |
| --- | --- |

3.12

Komise bude s členskými státy spolupracovat na stanovení postupu pro monitorování. Předpokládá se, že do konce roku 2017 bude proveden přezkum v polovině období, který bude doplněn o nezávislé hodnocení.

| 3.13 | Komise a členské státy budou usilovat také o možné zapojení mezinárodních partnerů z Ameriky a Afriky do provádění strategie. |
| --- | --- |

3.13

Komise a členské státy budou usilovat také o možné zapojení mezinárodních partnerů z Ameriky a Afriky do provádění strategie.

4.   Všeobecné připomínky k akčnímu plánu: Strategie v oblasti Atlantiku je strategií mořské oblasti

| 4.1 | EHSV ve svých dalších stanoviscích podpořil integrovanou námořní politiku. Od té doby, kdy vznikla modrá kniha o integrované námořní politice, byl zaveden nový přístup k provádění politik s mořskou tematikou, a to prostřednictvím společných horizontálních nástrojů, a k růstu námořních odvětví. |
| --- | --- |

4.1

EHSV ve svých dalších stanoviscích podpořil integrovanou námořní politiku. Od té doby, kdy vznikla modrá kniha o integrované námořní politice, byl zaveden nový přístup k provádění politik s mořskou tematikou, a to prostřednictvím společných horizontálních nástrojů, a k růstu námořních odvětví.

| 4.2 | Integrovaná námořní politika prostřednictvím meziodvětvového a integrovaného přístupu upozornila na to, jaký význam má pro EU námořní rozměr, a položila základy pro hospodářský rozvoj moří a pro jejich udržitelé využívání. |
| --- | --- |

4.2

Integrovaná námořní politika prostřednictvím meziodvětvového a integrovaného přístupu upozornila na to, jaký význam má pro EU námořní rozměr, a položila základy pro hospodářský rozvoj moří a pro jejich udržitelé využívání.

| 4.3 | Toto nové pojetí problematiky moří získalo nový impuls v podobě iniciativy „modrého růstu“ v rámci sdělení Možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví (COM(2012) 494 final), což je iniciativa, která podtrhuje významný podíl modré ekonomiky na hospodářském růstu a tvorbě pracovních míst v Evropě. Modrá ekonomika tvoří mořský pilíř strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

4.3

Toto nové pojetí problematiky moří získalo nový impuls v podobě iniciativy „modrého růstu“ v rámci sdělení Možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví (COM(2012) 494 final), což je iniciativa, která podtrhuje významný podíl modré ekonomiky na hospodářském růstu a tvorbě pracovních míst v Evropě. Modrá ekonomika tvoří mořský pilíř strategie Evropa 2020.

| 4.4 | EHSV ve svém stanovisku (5) zdůraznil, že tento přístup představuje „logické a nutné vyústění snah o realizaci integrované námořní politiky v Evropské unii“. |
| --- | --- |

4.4

EHSV ve svém stanovisku (5) zdůraznil, že tento přístup představuje „logické a nutné vyústění snah o realizaci integrované námořní politiky v Evropské unii“.

| 4.5 | Akční plán je dalším krokem, díky němuž budou moci atlantické mořské regiony využít příležitostí k hospodářskému růstu a tvorbě pracovní míst. Strategie v oblasti Atlantiku a její akční plán počítají s prováděním integrované námořní politiky a iniciativy Modrý růst v souladu se specifickými vlastnostmi oblasti Atlantického oceánu. |
| --- | --- |

4.5

Akční plán je dalším krokem, díky němuž budou moci atlantické mořské regiony využít příležitostí k hospodářskému růstu a tvorbě pracovní míst. Strategie v oblasti Atlantiku a její akční plán počítají s prováděním integrované námořní politiky a iniciativy Modrý růst v souladu se specifickými vlastnostmi oblasti Atlantického oceánu.

| 4.6 | Podpora mořských a námořních činností je – prostřednictvím strategií pro mořské oblasti – prováděna v souladu s možnostmi jednotlivých mořských oblastí, díky čemuž by se měla strategie lépe přizpůsobit situaci v oblasti Atlantiku. Toto úsilí vyžaduje spolupráci mezi subjekty, a to na mezinárodní, přeshraniční a nadnárodní úrovni. |
| --- | --- |

4.6

Podpora mořských a námořních činností je – prostřednictvím strategií pro mořské oblasti – prováděna v souladu s možnostmi jednotlivých mořských oblastí, díky čemuž by se měla strategie lépe přizpůsobit situaci v oblasti Atlantiku. Toto úsilí vyžaduje spolupráci mezi subjekty, a to na mezinárodní, přeshraniční a nadnárodní úrovni.

| 4.7 | EHSV souhlasí s tím, že se akční plán nezaměřuje pouze na nově vznikající odvětví, ale i na odvětví tradiční, jako je rybolov nebo námořní přeprava, ke kterým se přistupuje na základě obnoveného pojetí s cílem zvýšit jejich konkurenceschopnost a snížit environmentální stopu. Pokud tato tradiční odvětví zahrnou inovativní technologie a procesy, budou i nadále vytvářet růst a pracovní místa na pobřeží Atlantického oceánu. |
| --- | --- |

4.7

EHSV souhlasí s tím, že se akční plán nezaměřuje pouze na nově vznikající odvětví, ale i na odvětví tradiční, jako je rybolov nebo námořní přeprava, ke kterým se přistupuje na základě obnoveného pojetí s cílem zvýšit jejich konkurenceschopnost a snížit environmentální stopu. Pokud tato tradiční odvětví zahrnou inovativní technologie a procesy, budou i nadále vytvářet růst a pracovní místa na pobřeží Atlantického oceánu.

| 4.8 | EHSV podporuje návrh Komise, podle něhož mají prioritu aktivity zaměřené na výzkum v oblasti mořského prostředí, avšak domnívá se, že prioritu musí mít rovněž aktivity, jejichž cílem je zlepšení schopností a příležitostí průmyslových odvětví, která se přímo podílejí na tvorbě pracovních míst a hospodářském růstu. |
| --- | --- |

4.8

EHSV podporuje návrh Komise, podle něhož mají prioritu aktivity zaměřené na výzkum v oblasti mořského prostředí, avšak domnívá se, že prioritu musí mít rovněž aktivity, jejichž cílem je zlepšení schopností a příležitostí průmyslových odvětví, která se přímo podílejí na tvorbě pracovních míst a hospodářském růstu.

| 4.9 | Podpora konkurenceschopnosti malých a středních podniků by se neměla omezovat na oblasti cestovního ruchu, akvakultury a rybolovu, ale musí se vztahovat také na všechny oblasti zahrnuté v akčním plánu, jako je stavba lodí a s ní spojený rozsáhlý doplňující průmysl, přístavní aktivity, obnovitelná energie z moře a biotechnologie, což jsou odvětví, jež mají v současnosti pevnou podnikovou základnu v několika atlantických regionech. |
| --- | --- |

4.9

Podpora konkurenceschopnosti malých a středních podniků by se neměla omezovat na oblasti cestovního ruchu, akvakultury a rybolovu, ale musí se vztahovat také na všechny oblasti zahrnuté v akčním plánu, jako je stavba lodí a s ní spojený rozsáhlý doplňující průmysl, přístavní aktivity, obnovitelná energie z moře a biotechnologie, což jsou odvětví, jež mají v současnosti pevnou podnikovou základnu v několika atlantických regionech.

| 4.10 | Výbor má za to, že právě malé podniky a mikropodniky podporují hospodářskou dynamiku v těch nejodlehlejších regionech. Je zásadně důležité, aby se i tyto podniky mohly zapojit do aktivit prováděných v rámci strategie v oblasti Atlantiku. |
| --- | --- |

4.10

Výbor má za to, že právě malé podniky a mikropodniky podporují hospodářskou dynamiku v těch nejodlehlejších regionech. Je zásadně důležité, aby se i tyto podniky mohly zapojit do aktivit prováděných v rámci strategie v oblasti Atlantiku.

| 4.11 | EHSV navrhuje zajistit lepší rovnováhu mezi hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem: již zmiňované stanovisko týkající se „modrého růstu“ podtrhuje důležitost lidského faktoru v námořní ekonomice a upozorňuje na složité podmínky, v jakých lidé často vykonávají svou práci. |
| --- | --- |

4.11

EHSV navrhuje zajistit lepší rovnováhu mezi hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem: již zmiňované stanovisko týkající se „modrého růstu“ podtrhuje důležitost lidského faktoru v námořní ekonomice a upozorňuje na složité podmínky, v jakých lidé často vykonávají svou práci.

| 4.12 | Akční plán musí zahrnovat zlepšení pracovních podmínek a sociálních standardů námořních profesí a rovněž uznání a homologaci profesních kvalifikací. U obyvatelstva žijícího v pobřežních oblastech je třeba podporovat vzdělávání a rekvalifikaci, aby se tak usnadnila adaptace pracovníků jak na tradiční hospodářské činnosti, tak na nové profese. Je nutné zlepšit image a kvalitu námořních profesí, aby byly atraktivnější pro mladé lidi. |
| --- | --- |

4.12

Akční plán musí zahrnovat zlepšení pracovních podmínek a sociálních standardů námořních profesí a rovněž uznání a homologaci profesních kvalifikací. U obyvatelstva žijícího v pobřežních oblastech je třeba podporovat vzdělávání a rekvalifikaci, aby se tak usnadnila adaptace pracovníků jak na tradiční hospodářské činnosti, tak na nové profese. Je nutné zlepšit image a kvalitu námořních profesí, aby byly atraktivnější pro mladé lidi.

| 4.13 | Rozvoj nových hospodářských činností musí být slučitelný s ochranou mořského prostředí. V rámci akčního plánu musí být posíleny výzkumné programy v této oblasti. Výzkum, jímž se má předejít negativním důsledkům pro mořské prostředí, zmírní nejistotu panující kolem těchto aktivit, mezi něž patří energie z moře, modernizace přístavů, akvakultura a námořní cestovní ruch. Na základě tohoto výzkumu bude možné rychleji získat povolení. |
| --- | --- |

4.13

Rozvoj nových hospodářských činností musí být slučitelný s ochranou mořského prostředí. V rámci akčního plánu musí být posíleny výzkumné programy v této oblasti. Výzkum, jímž se má předejít negativním důsledkům pro mořské prostředí, zmírní nejistotu panující kolem těchto aktivit, mezi něž patří energie z moře, modernizace přístavů, akvakultura a námořní cestovní ruch. Na základě tohoto výzkumu bude možné rychleji získat povolení.

| 4.14 | EHSV má za to, že udržitelný model regionálního rozvoje podporující začlenění do společnosti musí zachovat atlantickou mořskou kulturu, jež je u obyvatelstva žijícího v pobřežních oblastech úzce spjata s tradičním způsobem života a představuje významnou součást kulturního dědictví a identity. |
| --- | --- |

4.14

EHSV má za to, že udržitelný model regionálního rozvoje podporující začlenění do společnosti musí zachovat atlantickou mořskou kulturu, jež je u obyvatelstva žijícího v pobřežních oblastech úzce spjata s tradičním způsobem života a představuje významnou součást kulturního dědictví a identity.

| 4.15 | EHSV se domnívá, že je nezbytné doplnit akční plán a prioritní činnosti, přičemž je třeba přijmout legislativní opatření, aby regulativní rámec získal lepší strukturu a byl pro námořní odvětví srozumitelnější. |
| --- | --- |

4.15

EHSV se domnívá, že je nezbytné doplnit akční plán a prioritní činnosti, přičemž je třeba přijmout legislativní opatření, aby regulativní rámec získal lepší strukturu a byl pro námořní odvětví srozumitelnější.

| 4.16 | EHSV souhlasí s tím, aby strategie zahrnula také spolupráci se zeměmi na druhém břehu Atlantiku. Výbor je toho názoru, že je nezbytné přijmout závazky týkající se spolupráce v oblasti výzkumu, a to nejen s USA a Kanadou, ale také se zeměmi střední a Jižní Ameriky a Afriky. |
| --- | --- |

4.16

EHSV souhlasí s tím, aby strategie zahrnula také spolupráci se zeměmi na druhém břehu Atlantiku. Výbor je toho názoru, že je nezbytné přijmout závazky týkající se spolupráce v oblasti výzkumu, a to nejen s USA a Kanadou, ale také se zeměmi střední a Jižní Ameriky a Afriky.

5.   Návrh EHSV: přetvořit strategii mořské oblasti v makroregionální strategii

| 5.1 | Strategie pro oblast Atlantiku a její akční plán mají výhradně mořský charakter, což je v souladu s dohodou, již přijala Rada ministrů. |
| --- | --- |

5.1

Strategie pro oblast Atlantiku a její akční plán mají výhradně mořský charakter, což je v souladu s dohodou, již přijala Rada ministrů.

| 5.2 | EU zahájila makroregionální strategie. Tyto politiky budou v budoucnosti posíleny v rámci pravomocí Smlouvy týkajících se zlepšení hospodářské, sociální a územní soudržnosti. |
| --- | --- |

5.2

EU zahájila makroregionální strategie. Tyto politiky budou v budoucnosti posíleny v rámci pravomocí Smlouvy týkajících se zlepšení hospodářské, sociální a územní soudržnosti.

| 5.3 | Výbor má za to, že námořní strategie v oblasti Atlantiku musí rozhodně zahrnout územní pilíř a jeho provázání s politikou soudržnosti. |
| --- | --- |

5.3

Výbor má za to, že námořní strategie v oblasti Atlantiku musí rozhodně zahrnout územní pilíř a jeho provázání s politikou soudržnosti.

| 5.4 | EHSV se již v jiném stanovisku (6) vyjádřil takto: „EHSV (...) navrhuje ambicióznější přístup: makroregionální strategii, která by spájela námořní pilíř s územním pilířem a přihlížela ke zkušenostem regionů Baltského moře a Podunají (...). Vzhledem k tomu, že mnohé z výzev a příležitostí, které v atlantském prostoru existují, jsou dány právě jeho souvislostí s mořem, avšak zásadní je pro tento prostor spojení s pevninou, EHSV navrhuje, aby byl kromě námořního rozměru zohledněn i rozměr územní. Pevninské území představuje a zajišťuje zázemí, bez něhož by zhodnocení mořského potenciálu nemělo žádnou perspektivu. Mořské pobřeží potřebuje jak aktivní a dynamické zázemí, tak i synergie, které umožní soudržný rozvoj celého území.“ |
| --- | --- |

5.4

EHSV se již v jiném stanovisku (6) vyjádřil takto: „EHSV (...) navrhuje ambicióznější přístup: makroregionální strategii, která by spájela námořní pilíř s územním pilířem a přihlížela ke zkušenostem regionů Baltského moře a Podunají (...). Vzhledem k tomu, že mnohé z výzev a příležitostí, které v atlantském prostoru existují, jsou dány právě jeho souvislostí s mořem, avšak zásadní je pro tento prostor spojení s pevninou, EHSV navrhuje, aby byl kromě námořního rozměru zohledněn i rozměr územní. Pevninské území představuje a zajišťuje zázemí, bez něhož by zhodnocení mořského potenciálu nemělo žádnou perspektivu. Mořské pobřeží potřebuje jak aktivní a dynamické zázemí, tak i synergie, které umožní soudržný rozvoj celého území.“

| 5.5 | Atlantické regiony musí vypracovat své strategie zasazené do koherentního rámce složeného z námořní a územní politiky. Nelze rozvíjet přístavní činnost, aniž by byla provázána s pozemními investicemi do železniční či silniční dopravy, rozvíjet problematiku energie z moře bez napojení na infrastrukturu pro přenos energie či se zabývat zachováním pobřežního a mořského prostředí bez propojení se systémy zpracování odpadních vod ve městech a obcích ve vnitrozemí oblasti při Atlantiku. |
| --- | --- |

5.5

Atlantické regiony musí vypracovat své strategie zasazené do koherentního rámce složeného z námořní a územní politiky. Nelze rozvíjet přístavní činnost, aniž by byla provázána s pozemními investicemi do železniční či silniční dopravy, rozvíjet problematiku energie z moře bez napojení na infrastrukturu pro přenos energie či se zabývat zachováním pobřežního a mořského prostředí bez propojení se systémy zpracování odpadních vod ve městech a obcích ve vnitrozemí oblasti při Atlantiku.

| 5.6 | Proto se Výbor domnívá, že v oblasti Atlantiku nelze definovat námořní a mořskou problematiku, aniž by byl brán ohled na celé území, do jehož agendy hospodářského a sociálního rozvoje se musí začlenit. Z modrého růstu bude možné vytěžit veškeré jeho výhody pouze za předpokladu, že bude posílena harmonická interakce mezi námořními a pozemními činnostmi. |
| --- | --- |

5.6

Proto se Výbor domnívá, že v oblasti Atlantiku nelze definovat námořní a mořskou problematiku, aniž by byl brán ohled na celé území, do jehož agendy hospodářského a sociálního rozvoje se musí začlenit. Z modrého růstu bude možné vytěžit veškeré jeho výhody pouze za předpokladu, že bude posílena harmonická interakce mezi námořními a pozemními činnostmi.

| 5.7 | Z toho důvodu EHSV navrhuje, aby byla strategie mořské oblasti Atlantiku na základě akčního plánu přetvořena v makroregionální strategii. |
| --- | --- |

5.7

Z toho důvodu EHSV navrhuje, aby byla strategie mořské oblasti Atlantiku na základě akčního plánu přetvořena v makroregionální strategii.

6.   Správa

| 6.1 | EHSV lituje, že akční plán nenabízí jasné zpracování problematiky prováděcích mechanismů. Ve svém předchozím stanovisku (7) Výbor navrhl systém víceúrovňové správy, který měl zajistit účast všech subjektů. |
| --- | --- |

6.1

EHSV lituje, že akční plán nenabízí jasné zpracování problematiky prováděcích mechanismů. Ve svém předchozím stanovisku (7) Výbor navrhl systém víceúrovňové správy, který měl zajistit účast všech subjektů.

| 6.2 | Financování akčního plánu z různých evropských strukturálních a investičních fondů a z fondů navázaných na evropské politiky spravovaných přímo Komisí vyžaduje intenzivní koordinaci mezi Komisí, orgány členských států a regionálními orgány. |
| --- | --- |

6.2

Financování akčního plánu z různých evropských strukturálních a investičních fondů a z fondů navázaných na evropské politiky spravovaných přímo Komisí vyžaduje intenzivní koordinaci mezi Komisí, orgány členských států a regionálními orgány.

| 6.3 | Příprava akčního plánu, která proběhla po schůzích Atlantického fóra, byla řízena vedoucí skupinou a řídící skupinou, jež byly složeny ze zástupců pěti atlantických členských států a evropských institucí. Atlantické regiony se zapojily prostřednictvím řídící skupiny, v níž měly status pozorovatele, hospodářské a sociální subjekty pak prostřednictvím Evropského hospodářského a sociálního výboru. Socioekonomické subjekty z oblasti Atlantiku se zapojily v hojné míře a s nadšením, a to jak do všech pěti konferencí, tak do konzultace. |
| --- | --- |

6.3

Příprava akčního plánu, která proběhla po schůzích Atlantického fóra, byla řízena vedoucí skupinou a řídící skupinou, jež byly složeny ze zástupců pěti atlantických členských států a evropských institucí. Atlantické regiony se zapojily prostřednictvím řídící skupiny, v níž měly status pozorovatele, hospodářské a sociální subjekty pak prostřednictvím Evropského hospodářského a sociálního výboru. Socioekonomické subjekty z oblasti Atlantiku se zapojily v hojné míře a s nadšením, a to jak do všech pěti konferencí, tak do konzultace.

| 6.4 | EHSV lituje, že Komise poté, co byl schválen akční plán, ukončila činnost Atlantického fóra a neprodloužila ji po dobu platnosti strategie, do roku 2020. |
| --- | --- |

6.4

EHSV lituje, že Komise poté, co byl schválen akční plán, ukončila činnost Atlantického fóra a neprodloužila ji po dobu platnosti strategie, do roku 2020.

| 6.5 | EHSV považuje za nezbytné zachovat dynamiku a účast vykazované v průběhu Atlantického fóra, aby se všechny zainteresované strany (regiony, soukromý sektor a občanská společnost) i nadále angažovaly při dalších fázích provádění, monitorování a hodnocení. |
| --- | --- |

6.5

EHSV považuje za nezbytné zachovat dynamiku a účast vykazované v průběhu Atlantického fóra, aby se všechny zainteresované strany (regiony, soukromý sektor a občanská společnost) i nadále angažovaly při dalších fázích provádění, monitorování a hodnocení.

| 6.6 | Zásadní význam má systém správy. Proto EHSV lituje, že jí akční plán věnuje pouze nenápadný odstavec nazvaný Podpora, v němž nejasným způsobem navrhuje zavést „prováděcí mechanismus“, jehož složení a úkoly odkládá na pozdější určení. |
| --- | --- |

6.6

Zásadní význam má systém správy. Proto EHSV lituje, že jí akční plán věnuje pouze nenápadný odstavec nazvaný Podpora, v němž nejasným způsobem navrhuje zavést „prováděcí mechanismus“, jehož složení a úkoly odkládá na pozdější určení.

| 6.7 | Pravidlo „3 NE“ působí proti zavedení nových administrativních struktur, to však nebrání tomu, aby byl vytvořen systém víceúrovňové správy participativního charakteru podobný těm, jež vznikly pro strategie pro region Baltského moře a Podunají. |
| --- | --- |

6.7

Pravidlo „3 NE“ působí proti zavedení nových administrativních struktur, to však nebrání tomu, aby byl vytvořen systém víceúrovňové správy participativního charakteru podobný těm, jež vznikly pro strategie pro region Baltského moře a Podunají.

| 6.8 | EHSV navrhuje, aby byla zavedena skutečná víceúrovňová správa participativního charakteru, jež by prohloubila přístup „zdola nahoru“ a umožnila členským státům, evropským institucím, místním a regionálním orgánům, soukromému sektoru a občanské společnosti z oblasti Atlantiku řídit proces provádění akčního plánu a přispět svými znalostmi z praxe. |
| --- | --- |

6.8

EHSV navrhuje, aby byla zavedena skutečná víceúrovňová správa participativního charakteru, jež by prohloubila přístup „zdola nahoru“ a umožnila členským státům, evropským institucím, místním a regionálním orgánům, soukromému sektoru a občanské společnosti z oblasti Atlantiku řídit proces provádění akčního plánu a přispět svými znalostmi z praxe.

| 6.9 | EHSV považuje za nezbytné, aby byly regiony zapojeny do správy strategie v oblasti Atlantiku. Evropské atlantické regiony dobře vědí, že moře je zásadní součástí jejich způsobu života. Z politického hlediska mají mnohé atlantické regiony celou řadu pravomocí v oblasti přípravy a řízení odvětvových strategií a politik souvisejících s námořními aktivitami a pobřežními územními celky. |
| --- | --- |

6.9

EHSV považuje za nezbytné, aby byly regiony zapojeny do správy strategie v oblasti Atlantiku. Evropské atlantické regiony dobře vědí, že moře je zásadní součástí jejich způsobu života. Z politického hlediska mají mnohé atlantické regiony celou řadu pravomocí v oblasti přípravy a řízení odvětvových strategií a politik souvisejících s námořními aktivitami a pobřežními územními celky.

| 6.10 | Hospodářské a sociální subjekty z těchto regionů mají největší zájem na hospodářském rozvoji a tvorbě pracovních míst v rámci modré ekonomiky a nejvíce se v této oblasti angažují. Mají znalosti z praxe a instituce činné v praxi. |
| --- | --- |

6.10

Hospodářské a sociální subjekty z těchto regionů mají největší zájem na hospodářském rozvoji a tvorbě pracovních míst v rámci modré ekonomiky a nejvíce se v této oblasti angažují. Mají znalosti z praxe a instituce činné v praxi.

| 6.11 | Výbor navrhuje, aby byla činnost Atlantického fóra zachována a byly pravidelně pořádány konference zainteresovaných stran s cílem povzbudit činnost a programy vyvíjené v rámci strategie, vyhodnotit její provádění a mobilizovat všechny politické, hospodářské a sociální subjekty. |
| --- | --- |

6.11

Výbor navrhuje, aby byla činnost Atlantického fóra zachována a byly pravidelně pořádány konference zainteresovaných stran s cílem povzbudit činnost a programy vyvíjené v rámci strategie, vyhodnotit její provádění a mobilizovat všechny politické, hospodářské a sociální subjekty.

| 6.12 | EHSV rovněž navrhuje zdůraznit evropský charakter této strategie; k tomu je nutné zajistit účast evropských institucí – Evropského parlamentu, Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů – ve správních strukturách. Komise má zásadní úlohu v zachování dynamiky – musí plnit úlohu zprostředkovatele a podporovat zapojení zainteresovaných stran. Je nezbytné, aby Komise disponovala přiměřenými zdroji. |
| --- | --- |

6.12

EHSV rovněž navrhuje zdůraznit evropský charakter této strategie; k tomu je nutné zajistit účast evropských institucí – Evropského parlamentu, Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů – ve správních strukturách. Komise má zásadní úlohu v zachování dynamiky – musí plnit úlohu zprostředkovatele a podporovat zapojení zainteresovaných stran. Je nezbytné, aby Komise disponovala přiměřenými zdroji.

| 6.13 | Výbor navrhuje zajistit účast atlantických sítí: Komise atlantického oblouku složené z regionálních orgánů, Nadnárodní atlantické sítě složené z hospodářských a sociálních subjektů, Konference měst atlantického oblouku. Tyto sítě mají rozhodující úlohu, pokud jde o stimulaci angažovanosti všech subjektů, a poskytují značnou přidanou hodnotu. Jsou v této oblasti zakořeněny, mají bohaté zkušenosti se spoluprací a hluboké znalosti atlantického prostoru, jeho problémů i subjektů, které v něm působí. Jejich zapojení do provádění strategie zajistí nadnárodní, víceúrovňový a meziodvětvový přístup. Představují také pojítko s realitou atlantických územních celků – jež se často nacházejí velmi daleko od hlavních měst příslušných členských států – a jejich schopností a potřeb. |
| --- | --- |

6.13

Výbor navrhuje zajistit účast atlantických sítí: Komise atlantického oblouku složené z regionálních orgánů, Nadnárodní atlantické sítě složené z hospodářských a sociálních subjektů, Konference měst atlantického oblouku. Tyto sítě mají rozhodující úlohu, pokud jde o stimulaci angažovanosti všech subjektů, a poskytují značnou přidanou hodnotu. Jsou v této oblasti zakořeněny, mají bohaté zkušenosti se spoluprací a hluboké znalosti atlantického prostoru, jeho problémů i subjektů, které v něm působí. Jejich zapojení do provádění strategie zajistí nadnárodní, víceúrovňový a meziodvětvový přístup. Představují také pojítko s realitou atlantických územních celků – jež se často nacházejí velmi daleko od hlavních měst příslušných členských států – a jejich schopností a potřeb.

7.   Financování

| 7.1 | EHSV vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby priority atlantických regionů zahrnuly do dohod o přidružení na období strukturálních a investičních fondů 2014–2020. |
| --- | --- |

7.1

EHSV vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby priority atlantických regionů zahrnuly do dohod o přidružení na období strukturálních a investičních fondů 2014–2020.

| 7.2 | Komise musí cíle akčního plánu považovat za prioritní v rámci fondů, které přímo spravuje, jako jsou Horizont 2020, LIFE+, COSME a Evropský námořní a rybářský fond. |
| --- | --- |

7.2

Komise musí cíle akčního plánu považovat za prioritní v rámci fondů, které přímo spravuje, jako jsou Horizont 2020, LIFE+, COSME a Evropský námořní a rybářský fond.

| 7.3 | Spolupráce na přeshraniční a nadnárodní úrovni má v provádění strategie ústřední úlohu, neboť přináší evropskou přidanou hodnotu a je díky ní možné lépe čelit výzvám v těchto regionech, než když tak činí členské státy jednotlivě. Právě pro tuto spolupráci je akční plán největším přínosem a právě u ní je zapotřebí evropské hledisko. |
| --- | --- |

7.3

Spolupráce na přeshraniční a nadnárodní úrovni má v provádění strategie ústřední úlohu, neboť přináší evropskou přidanou hodnotu a je díky ní možné lépe čelit výzvám v těchto regionech, než když tak činí členské státy jednotlivě. Právě pro tuto spolupráci je akční plán největším přínosem a právě u ní je zapotřebí evropské hledisko.

| 7.4 | Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, je zapotřebí, aby Komise, členské státy a regiony, které řídí programy, směřovaly ke stejnému cíli a vzájemně se doplňovaly. |
| --- | --- |

7.4

Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, je zapotřebí, aby Komise, členské státy a regiony, které řídí programy, směřovaly ke stejnému cíli a vzájemně se doplňovaly.

| 7.5 | Výbor se domnívá, že tato veřejná opatření usnadní nastartování soukromých investic a iniciativ. Zásadní je, aby se do spolupráce zapojila Evropská investiční banka. |
| --- | --- |

7.5

Výbor se domnívá, že tato veřejná opatření usnadní nastartování soukromých investic a iniciativ. Zásadní je, aby se do spolupráce zapojila Evropská investiční banka.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 24.

1

(2)  COM(2011) 782 final.

2

(3)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 24.

3

(4)  Úř. věst. C 391, 18.12.2012, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 87.

5

(6)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 24.

6

(7)  Tamtéž.

7

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/82

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti zachycování a ukládání CO2 v Evropě

COM(2013) 180 final

2013/C 341/19

Zpravodaj: pan ADAMS

Dne 27. března 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti zachycování a ukládání CO2 v Evropě

COM(2013) 180 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. září.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 168 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 12 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry

| 1.1 | Základem politiky EU v oblasti energetiky a klimatu musí být uznání a vnímavost ke globálním trhům a mezinárodním dohodám. Musejí v ní vznikat také odpovědi v okamžiku, kdy trhy nereagují na sociální priority a neřeší absenci politické koherentnosti. |
| --- | --- |

1.1

Základem politiky EU v oblasti energetiky a klimatu musí být uznání a vnímavost ke globálním trhům a mezinárodním dohodám. Musejí v ní vznikat také odpovědi v okamžiku, kdy trhy nereagují na sociální priority a neřeší absenci politické koherentnosti.

| 1.2 | Diskuze o zachycování a ukládání CO2 (CCS – Carbon Capture and Storage) je příkladem pnutí obsaženého v takovéto politické iniciativě. |
| --- | --- |

1.2

Diskuze o zachycování a ukládání CO2 (CCS – Carbon Capture and Storage) je příkladem pnutí obsaženého v takovéto politické iniciativě.

| 1.3 | Současnému globálnímu energetickému trhu se nedaří brát v úvahu rozsáhlé a ničivé externality související se stále rychlejším využíváním všech fosilních paliv – zejména dopad na veřejné zdraví a hromadění skleníkových plynů v atmosféře. Rovněž globální politické iniciativy musejí ještě zvýšit svůj vliv na snižování emisí uhlíku. |
| --- | --- |

1.3

Současnému globálnímu energetickému trhu se nedaří brát v úvahu rozsáhlé a ničivé externality související se stále rychlejším využíváním všech fosilních paliv – zejména dopad na veřejné zdraví a hromadění skleníkových plynů v atmosféře. Rovněž globální politické iniciativy musejí ještě zvýšit svůj vliv na snižování emisí uhlíku.

| 1.4 | CCS nabízí vyzkoušený technologický postup, který může potenciálně odpovědět na základní otázku klimatické politiky: než do naší atmosféry vypustíme tolik oxidu uhličitého, že to způsobí ničivou změnu klimatu, jsme schopni pohlcovat uhlík stejnou měrou, jakou jej těžíme a využíváme? |
| --- | --- |

1.4

CCS nabízí vyzkoušený technologický postup, který může potenciálně odpovědět na základní otázku klimatické politiky: než do naší atmosféry vypustíme tolik oxidu uhličitého, že to způsobí ničivou změnu klimatu, jsme schopni pohlcovat uhlík stejnou měrou, jakou jej těžíme a využíváme?

| 1.5 | Politická iniciativa CCS, která je považována za zásadní prvek pro zmírňování oslabení trhu, se nicméně setkává s vážnými obtížemi. To, že málem došlo k selhání systému EU pro obchodování s emisemi (v důsledku recese a neexistence globální dohody o klimatické politice a zavedení cen za uhlík), tento program dále oslabilo. |
| --- | --- |

1.5

Politická iniciativa CCS, která je považována za zásadní prvek pro zmírňování oslabení trhu, se nicméně setkává s vážnými obtížemi. To, že málem došlo k selhání systému EU pro obchodování s emisemi (v důsledku recese a neexistence globální dohody o klimatické politice a zavedení cen za uhlík), tento program dále oslabilo.

| 1.6 | Argumenty pro rozvoj CCS do stádia životaschopné, široce založené a v praxi použitelné alternativy jsou přesto přesvědčivé, ovšem pro jeho přijetí je zapotřebí řada věcí, které jsou uvedeny v následujících doporučeních. |
| --- | --- |

1.6

Argumenty pro rozvoj CCS do stádia životaschopné, široce založené a v praxi použitelné alternativy jsou přesto přesvědčivé, ovšem pro jeho přijetí je zapotřebí řada věcí, které jsou uvedeny v následujících doporučeních.

Doporučení

| 1.7 | Je třeba vyvinout maximální úsilí o zajištění mezinárodní dohody nad politikou stabilizace klimatu obsahující dohodnutý, účinný a zavedený program oceňování uhlíku, aby se využívání fosilních paliv a následné emise CO2 postupně omezily a zpřístupnily se finanční prostředky určené na zmírňování dopadu. |
| --- | --- |

1.7

Je třeba vyvinout maximální úsilí o zajištění mezinárodní dohody nad politikou stabilizace klimatu obsahující dohodnutý, účinný a zavedený program oceňování uhlíku, aby se využívání fosilních paliv a následné emise CO2 postupně omezily a zpřístupnily se finanční prostředky určené na zmírňování dopadu.

| 1.8 | Bez ohledu na tuto dohodu by měl pokračovat aktivní program demonstračních projektů CCS, aby byly vyvráceny obavy veřejnosti. Potenciální přínosy – v oblasti technologie, průmyslové spolupráce, veřejné osvěty, definice zákonů a regulací a snižování nákladů – jsou velmi silným argumentem pro další rozvoj. EHSV tento program považuje ze strategického hlediska za naprosto nutný k tomu, aby se mohla připravit realizace CCS v praxi. |
| --- | --- |

1.8

Bez ohledu na tuto dohodu by měl pokračovat aktivní program demonstračních projektů CCS, aby byly vyvráceny obavy veřejnosti. Potenciální přínosy – v oblasti technologie, průmyslové spolupráce, veřejné osvěty, definice zákonů a regulací a snižování nákladů – jsou velmi silným argumentem pro další rozvoj. EHSV tento program považuje ze strategického hlediska za naprosto nutný k tomu, aby se mohla připravit realizace CCS v praxi.

| 1.9 | Takový program by mohl velice těžit z toho, že je zasazen do kontextu vysokoprofilového, koordinovaného veřejného dialogu na evropské úrovni o budoucnosti našeho celkového energetického systému a nutnosti jeho přechodu na nízkouhlíkovou budoucnost. Zásadní otázkou pro rozvoj infrastruktury CCS je i nadále souhlas veřejnosti. |
| --- | --- |

1.9

Takový program by mohl velice těžit z toho, že je zasazen do kontextu vysokoprofilového, koordinovaného veřejného dialogu na evropské úrovni o budoucnosti našeho celkového energetického systému a nutnosti jeho přechodu na nízkouhlíkovou budoucnost. Zásadní otázkou pro rozvoj infrastruktury CCS je i nadále souhlas veřejnosti.

| 1.10 | V této souvislosti lze zvážit otázky srovnatelné účinnosti oproti jiným nízkouhlíkovým strategiím, včetně opětovného využití CO2, otázky hloubkové analýzy rizik i uplatnění zásady předběžné opatrnosti. |
| --- | --- |

1.10

V této souvislosti lze zvážit otázky srovnatelné účinnosti oproti jiným nízkouhlíkovým strategiím, včetně opětovného využití CO2, otázky hloubkové analýzy rizik i uplatnění zásady předběžné opatrnosti.

| 1.11 | Každá politika zaměřená na podporu CCS bude vyžadovat podpůrné financování od veřejných orgánů a musí ji doprovázet mechanismy vyvažující náklady evropského průmyslového odvětví vystaveného mezinárodní konkurenci. |
| --- | --- |

1.11

Každá politika zaměřená na podporu CCS bude vyžadovat podpůrné financování od veřejných orgánů a musí ji doprovázet mechanismy vyvažující náklady evropského průmyslového odvětví vystaveného mezinárodní konkurenci.

2.   Úvod a souvislosti

| 2.1 | Energetická politika EU je velmi komplexní. Jejím cílem je uznávat a vyvažovat udržitelnost, konkurenceschopnost a bezpečnost s zároveň brát v potaz otázky, které jsou z velké míry mimo její kontrolu, jako je technologická změna, faktory globálního trhu a mezinárodní vývoj opatření v boji se změnou klimatu. Nutnost zachovat si vnímavost vůči rychle se měnícím událostem a externalitám dále komplikuje cíl spočívající v nastavení rámce, v němž by bylo možné činit dlouhodobá rozhodnutí. CCS je nutno vnímat v tomto kontextu. Potenciálně jde o technologii značného významu. Z energetického plánu do roku 2050 jasně vyplývá, že CCS by mohlo hrát velmi významnou roli, a přesto středně- až dlouhodobá rozhodnutí, jež je obklopují, obsahují řadu ekonomických, sociálních, politických a technických nejistot. |
| --- | --- |

2.1

Energetická politika EU je velmi komplexní. Jejím cílem je uznávat a vyvažovat udržitelnost, konkurenceschopnost a bezpečnost s zároveň brát v potaz otázky, které jsou z velké míry mimo její kontrolu, jako je technologická změna, faktory globálního trhu a mezinárodní vývoj opatření v boji se změnou klimatu. Nutnost zachovat si vnímavost vůči rychle se měnícím událostem a externalitám dále komplikuje cíl spočívající v nastavení rámce, v němž by bylo možné činit dlouhodobá rozhodnutí. CCS je nutno vnímat v tomto kontextu. Potenciálně jde o technologii značného významu. Z energetického plánu do roku 2050 jasně vyplývá, že CCS by mohlo hrát velmi významnou roli, a přesto středně- až dlouhodobá rozhodnutí, jež je obklopují, obsahují řadu ekonomických, sociálních, politických a technických nejistot.

| 2.2 | Sdělení Komise o CCS tyto složitosti dokládá a za hlavní důvod toho, že nedochází k žádnému pokroku v rozvoji CCS, označuje absenci hospodářského využití CCS v dlouhodobém horizontu. Za tímto ekonomickým tvrzením však leží soubor environmentálních, technických a socio-politických faktorů, které určují podmínky, za nichž lze toto hospodářské využití realizovat. V rámci snahy o řešení otázek týkajících se CCS, na něž se Komise ptá, se toto stanovisko rovněž pokouší řešit základní otázky. |
| --- | --- |

2.2

Sdělení Komise o CCS tyto složitosti dokládá a za hlavní důvod toho, že nedochází k žádnému pokroku v rozvoji CCS, označuje absenci hospodářského využití CCS v dlouhodobém horizontu. Za tímto ekonomickým tvrzením však leží soubor environmentálních, technických a socio-politických faktorů, které určují podmínky, za nichž lze toto hospodářské využití realizovat. V rámci snahy o řešení otázek týkajících se CCS, na něž se Komise ptá, se toto stanovisko rovněž pokouší řešit základní otázky.

3.   Shrnutí sdělení

| 3.1 | CCS se prezentuje jako zásadní prvek pro splnění programu snižování emisí uhlíku v Evropě. Má se za to, že nabízí jedinou významnou možnost, jak řešit emise CO2 z přetrvávajícího využívání energie z fosilních paliv v příštích desetiletích. „Cíle pro rok 2050 lze dosáhnout pouze tehdy, pokud emise ze spalování fosilních paliv budou ze systému vyloučeny.“ |
| --- | --- |

3.1

CCS se prezentuje jako zásadní prvek pro splnění programu snižování emisí uhlíku v Evropě. Má se za to, že nabízí jedinou významnou možnost, jak řešit emise CO2 z přetrvávajícího využívání energie z fosilních paliv v příštích desetiletích. „Cíle pro rok 2050 lze dosáhnout pouze tehdy, pokud emise ze spalování fosilních paliv budou ze systému vyloučeny.“

| 3.2 | Od roku 2007 se EU snaží podporovat rozvoj CCS mnoha způsoby: legislativní rámec pro zachycování, přepravu a uchovávání CO2, podpora 10–12 programů demonstračních projektů a trvalá snaha stanovit cenu uhlíku prostřednictvím systému pro obchodování s emisemi (ETS) mají sloužit jako zdroj pro financování rozvoje a podnět k realizaci a dlouhodobějšímu zavádění. |
| --- | --- |

3.2

Od roku 2007 se EU snaží podporovat rozvoj CCS mnoha způsoby: legislativní rámec pro zachycování, přepravu a uchovávání CO2, podpora 10–12 programů demonstračních projektů a trvalá snaha stanovit cenu uhlíku prostřednictvím systému pro obchodování s emisemi (ETS) mají sloužit jako zdroj pro financování rozvoje a podnět k realizaci a dlouhodobějšímu zavádění.

| 3.3 | Ani jeden z rozsáhlých demonstračních projektů se však v EU dosud nenachází a „ty nejslibnější projekty EU se dokonce potýkají s velkým zpožděním“. Je to proto, že „hospodářské subjekty nemají důvod, aby investovaly do demonstrace CCS“. ETS se nepodařilo dodat prostředky na investice do takových zařízení a dosáhnout stabilní ceny CO2 na podporu jejich dalšího provozu. Nyní se cena CO2 pohybuje kolem 10 % částky, kterou mnozí považují za absolutní minimum pro to, aby se CCS případně mohlo hospodářsky využít. Komise však poukazuje na to, že i kdyby došlo k obchodování, není vůbec jisté, že by v některých zemích, zejména v těch, které by CCS nejvíce potřebovaly, veřejnost souhlasila s něčím, co je vnímáno jako riziko související s geologickým ukládáním. |
| --- | --- |

3.3

Ani jeden z rozsáhlých demonstračních projektů se však v EU dosud nenachází a „ty nejslibnější projekty EU se dokonce potýkají s velkým zpožděním“. Je to proto, že „hospodářské subjekty nemají důvod, aby investovaly do demonstrace CCS“. ETS se nepodařilo dodat prostředky na investice do takových zařízení a dosáhnout stabilní ceny CO2 na podporu jejich dalšího provozu. Nyní se cena CO2 pohybuje kolem 10 % částky, kterou mnozí považují za absolutní minimum pro to, aby se CCS případně mohlo hospodářsky využít. Komise však poukazuje na to, že i kdyby došlo k obchodování, není vůbec jisté, že by v některých zemích, zejména v těch, které by CCS nejvíce potřebovaly, veřejnost souhlasila s něčím, co je vnímáno jako riziko související s geologickým ukládáním.

| 3.4 | Ve sdělení se však argumentuje, že je životně důležité získávat zkušenosti s přechodem na zavádění CCS v komerčním měřítku, což sníží náklady, demonstrovat bezpečné geologické ukládání CO2, vytvářet přenosné znalosti o potenciálu CCS a snížit riziko těchto technologií pro investory. Podpora takového programu se zaměřuje na podrobnosti vhodného regulačního rámce a vyvolává veřejnou odezvu. Takto získané znalosti budou příležitostí k sehrání aktivní úlohy v budoucím globálním programu CCS a posílí potenciální úlohu EU coby dodavatele technologií a dovedností. |
| --- | --- |

3.4

Ve sdělení se však argumentuje, že je životně důležité získávat zkušenosti s přechodem na zavádění CCS v komerčním měřítku, což sníží náklady, demonstrovat bezpečné geologické ukládání CO2, vytvářet přenosné znalosti o potenciálu CCS a snížit riziko těchto technologií pro investory. Podpora takového programu se zaměřuje na podrobnosti vhodného regulačního rámce a vyvolává veřejnou odezvu. Takto získané znalosti budou příležitostí k sehrání aktivní úlohy v budoucím globálním programu CCS a posílí potenciální úlohu EU coby dodavatele technologií a dovedností.

| 3.5 | Jsou navrhovány doplňkové podpůrné mechanismy na vyplnění mezery po hrubém výpadku ETS, jako např. povinný nákup osvědčení CCS, stanovení povinných výkonnostních emisních norem či vytváření podpory pro demonstrační projekty pomocí ekvivalentu výkupních tarifů. |
| --- | --- |

3.5

Jsou navrhovány doplňkové podpůrné mechanismy na vyplnění mezery po hrubém výpadku ETS, jako např. povinný nákup osvědčení CCS, stanovení povinných výkonnostních emisních norem či vytváření podpory pro demonstrační projekty pomocí ekvivalentu výkupních tarifů.

| 3.6 | V závěru se uvádí řada dotazů, jejichž cílem je získat názory respondentů na klíčové otázky týkající se budoucnosti CCS. |
| --- | --- |

3.6

V závěru se uvádí řada dotazů, jejichž cílem je získat názory respondentů na klíčové otázky týkající se budoucnosti CCS.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Dokument Komise je jednak revizí, jednak konzultačním návrhem, který je završen řadou otázek na problematiku CCS v Evropě. Cíl sdělení je omezen na to, aby řešil „přednostní úkol, jímž je stimulovat investice do CCS, aby se vyzkoušelo, zda lze následně zavést a zbudovat infrastrukturu CO2“. Takový demonstrační program by následně mohl být předchůdcem k rozšíření CCS, ač by bylo nutné splnit řadu dalších podmínek a překonat řadu překážek, aby k tomu mohlo dojít. |
| --- | --- |

4.1

Dokument Komise je jednak revizí, jednak konzultačním návrhem, který je završen řadou otázek na problematiku CCS v Evropě. Cíl sdělení je omezen na to, aby řešil „přednostní úkol, jímž je stimulovat investice do CCS, aby se vyzkoušelo, zda lze následně zavést a zbudovat infrastrukturu CO2“. Takový demonstrační program by následně mohl být předchůdcem k rozšíření CCS, ač by bylo nutné splnit řadu dalších podmínek a překonat řadu překážek, aby k tomu mohlo dojít.

| 4.2 | Z pohledu EHSV Komise správně označila nutnost okamžité politické odezvy. Alternativy nabízené Komisí buď učiní CCS komerčně životaschopným, nebo povinným. Je však nutné se ptát, zda by se tato politická odezva za současných okolností vůbec mohla realizovat. Výbor se proto důrazně vyslovuje pro mnohem užší zaměření v rámci programu CCS. K tomu je nutné uznat, že v této fázi je zapotřebí mnohem vydatnějších veřejných prostředků, snad z širší škály zdrojů, aby jednotlivé demonstrační projekty CCS vydaly úrodu. Je zapotřebí zaměření na dostatečný počet demonstračních projektů, ovšem s pomocí 2–3násobného objemu finanční podpory a opatření na podporu následného provozu. |
| --- | --- |

4.2

Z pohledu EHSV Komise správně označila nutnost okamžité politické odezvy. Alternativy nabízené Komisí buď učiní CCS komerčně životaschopným, nebo povinným. Je však nutné se ptát, zda by se tato politická odezva za současných okolností vůbec mohla realizovat. Výbor se proto důrazně vyslovuje pro mnohem užší zaměření v rámci programu CCS. K tomu je nutné uznat, že v této fázi je zapotřebí mnohem vydatnějších veřejných prostředků, snad z širší škály zdrojů, aby jednotlivé demonstrační projekty CCS vydaly úrodu. Je zapotřebí zaměření na dostatečný počet demonstračních projektů, ovšem s pomocí 2–3násobného objemu finanční podpory a opatření na podporu následného provozu.

| 4.3 | Po celkovém uvážení je EHSV toho názoru, že takový závazek lze nadále odůvodňovat jako rizikovou investici do technologie, která by mohla hrát významnou roli v kontextu mezinárodní dohody o mechanismu stanovení ceny uhlíku či kvót. Jsme přesvědčení, že taková dohoda je základním předpokladem pro rozpracování rozvoje CCS (ať již v Evropě, nebo po celém světě) na nějakou významnější úroveň. Rovněž jsme přesvědčeni, že podrobnější reakce na otázky kladené v tomto sdělení může následovat až po opětovném posouzení cílů stanovených Evropskou radou a novém nastavení orientace politických cílů a nástrojů – součástí tohoto nového nastavení však musí být pragmatický přístup k politice v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

4.3

Po celkovém uvážení je EHSV toho názoru, že takový závazek lze nadále odůvodňovat jako rizikovou investici do technologie, která by mohla hrát významnou roli v kontextu mezinárodní dohody o mechanismu stanovení ceny uhlíku či kvót. Jsme přesvědčení, že taková dohoda je základním předpokladem pro rozpracování rozvoje CCS (ať již v Evropě, nebo po celém světě) na nějakou významnější úroveň. Rovněž jsme přesvědčeni, že podrobnější reakce na otázky kladené v tomto sdělení může následovat až po opětovném posouzení cílů stanovených Evropskou radou a novém nastavení orientace politických cílů a nástrojů – součástí tohoto nového nastavení však musí být pragmatický přístup k politice v oblasti energetiky a klimatu.

| 4.4 | K tomuto náročnému tématu lze nejlépe přistupovat tak, že se budeme ptát, za jakých podmínek lze CCS zavádět ve velkém měřítku po celé Evropě, kde jsou zhusta zavedeny podpůrné legislativní a regulační rámce po vzoru nařízení o CCS. Odpovědi z velké části obsahuje tento dokument Komise.






  — | Je zapotřebí závazná celosvětová dohoda o opatřeních v boji se změnou klimatu, podle níž se budou spravedlivě rozdělovat náklady na opatření zaměřená na přizpůsobování se změně klimatu a její zmírňování. Bez takové dohody by si žádná země či obchodní blok, ekonomicky závislé na udržení konkurenční pozice na světových trzích, nemohly ze středně- až dlouhodobého pohledu dovolit realizovat samostatný program minimalizace emisí uhlíku. Každý návrh na jednostranné zavedení realistického mechanismu pro stanovení „ceny“ uhlíku by bylo z konkurenčního i politického hlediska nepřijatelné zvláště za současných podmínek. K zajištění podpory občanů v demokratických zemích by rovněž bylo zapotřebí všeobecné, byť progresivní celosvětové dohody rozdělené do jednotlivých fází. |
| --- | --- | --- |

4.4

K tomuto náročnému tématu lze nejlépe přistupovat tak, že se budeme ptát, za jakých podmínek lze CCS zavádět ve velkém měřítku po celé Evropě, kde jsou zhusta zavedeny podpůrné legislativní a regulační rámce po vzoru nařízení o CCS. Odpovědi z velké části obsahuje tento dokument Komise.

—

Je zapotřebí závazná celosvětová dohoda o opatřeních v boji se změnou klimatu, podle níž se budou spravedlivě rozdělovat náklady na opatření zaměřená na přizpůsobování se změně klimatu a její zmírňování. Bez takové dohody by si žádná země či obchodní blok, ekonomicky závislé na udržení konkurenční pozice na světových trzích, nemohly ze středně- až dlouhodobého pohledu dovolit realizovat samostatný program minimalizace emisí uhlíku. Každý návrh na jednostranné zavedení realistického mechanismu pro stanovení „ceny“ uhlíku by bylo z konkurenčního i politického hlediska nepřijatelné zvláště za současných podmínek. K zajištění podpory občanů v demokratických zemích by rovněž bylo zapotřebí všeobecné, byť progresivní celosvětové dohody rozdělené do jednotlivých fází.

| — | V takové dohodě by bylo nutné upřednostnit minimalizaci produkce uhlíku a stanovit výslednou „cenu“ uhlíku (jakkoli by se k ní dospělo), což by podpořilo ekonomické argumenty ve prospěch vyčlenění zdrojů na CCS. CCS by však i tak muselo konkurenčně obstát před alternativními technologiemi usilujícími o investiční prostředky pro stejný účel, jako jsou biologické ukládání či programy zachycování a využívání uhlíku. EHSV se domnívá, že CCS má pevnou pozici jakožto vůdčí technologie pro zachycování uhlíku. |
| --- | --- |

—

V takové dohodě by bylo nutné upřednostnit minimalizaci produkce uhlíku a stanovit výslednou „cenu“ uhlíku (jakkoli by se k ní dospělo), což by podpořilo ekonomické argumenty ve prospěch vyčlenění zdrojů na CCS. CCS by však i tak muselo konkurenčně obstát před alternativními technologiemi usilujícími o investiční prostředky pro stejný účel, jako jsou biologické ukládání či programy zachycování a využívání uhlíku. EHSV se domnívá, že CCS má pevnou pozici jakožto vůdčí technologie pro zachycování uhlíku.

| — | Veřejnou (a tím i politickou) přijatelnost CCS coby technologie zachycování uhlíku s nízkým rizikem by bylo nutné zajistit v těch členských státech EU, v nichž představovalo realistickou alternativu. To se týká zejména vnímaných rizik v souvislosti s ukládáním na pevnině – což je pro mnohé členské státy jediná možnost – a kde je nutné náležitě zohlednit zásadu předběžné opatrnosti. |
| --- | --- |

—

Veřejnou (a tím i politickou) přijatelnost CCS coby technologie zachycování uhlíku s nízkým rizikem by bylo nutné zajistit v těch členských státech EU, v nichž představovalo realistickou alternativu. To se týká zejména vnímaných rizik v souvislosti s ukládáním na pevnině – což je pro mnohé členské státy jediná možnost – a kde je nutné náležitě zohlednit zásadu předběžné opatrnosti.

| 4.5 | Pravděpodobnost toho, že dojde ke splnění prvních dvou podmínek, je na základě faktů z proběhnuvších jednání o klimatu nízká. Panují značné pochybnosti o tom, zda se na konferenci OSN v Paříži v roce 2015 podaří dosáhnout účinné celosvětové dohody o klimatu. Neexistuje rovněž žádný důkaz o tom, že se tvůrcům politik daří přesvědčivě vysvětlovat spotřebitelům, jaké budoucí náklady jsou spojené se souvisejícím selháním trhu. To má za následek, že současné ceny zboží a služeb neodrážejí v plné míře očekávané náklady dopadů změny klimatu, jež ponesou budoucí pokolení. Občané, ať již jako spotřebitelé či voliči, se zdráhají přijmout tyto důsledky, zejména v období úsporných opatření a nízkého či záporného hospodářského růstu. |
| --- | --- |

4.5

Pravděpodobnost toho, že dojde ke splnění prvních dvou podmínek, je na základě faktů z proběhnuvších jednání o klimatu nízká. Panují značné pochybnosti o tom, zda se na konferenci OSN v Paříži v roce 2015 podaří dosáhnout účinné celosvětové dohody o klimatu. Neexistuje rovněž žádný důkaz o tom, že se tvůrcům politik daří přesvědčivě vysvětlovat spotřebitelům, jaké budoucí náklady jsou spojené se souvisejícím selháním trhu. To má za následek, že současné ceny zboží a služeb neodrážejí v plné míře očekávané náklady dopadů změny klimatu, jež ponesou budoucí pokolení. Občané, ať již jako spotřebitelé či voliči, se zdráhají přijmout tyto důsledky, zejména v období úsporných opatření a nízkého či záporného hospodářského růstu.

| 4.6 | Hlavní tón tohoto stanoviska se dosud nesl v rovině realisticky pesimistické. Jsme přesvědčeni, že to odpovídajícím způsobem odráží současné obavy občanské společnosti. Výsledek nerealisticky optimistického myšlení při tvorbě politik je nyní až příliš očividný a na některé vrhá stín zoufalství, na jiné – a těch je většina – pocit rozčarování. Existují však důvody pro víru v to, že současnou situaci a výhledy na politiku v oblasti energetiky a klimatu (a související problematiku CCS) lze postupně transformovat. |
| --- | --- |

4.6

Hlavní tón tohoto stanoviska se dosud nesl v rovině realisticky pesimistické. Jsme přesvědčeni, že to odpovídajícím způsobem odráží současné obavy občanské společnosti. Výsledek nerealisticky optimistického myšlení při tvorbě politik je nyní až příliš očividný a na některé vrhá stín zoufalství, na jiné – a těch je většina – pocit rozčarování. Existují však důvody pro víru v to, že současnou situaci a výhledy na politiku v oblasti energetiky a klimatu (a související problematiku CCS) lze postupně transformovat.

| 4.7 | Je stále více zřejmé, že legitimnost unijních politik bude (a měla by být) závislejší na tom, jak veřejnost chápe rozhodovací proces a jak je do něj zapojena. Pokud veřejnost neporozumí základní podstatě politiky v oblasti energetiky a klimatu a nebude akceptovat technologii CCS, je nepravděpodobné, že by se zachycování uhlíku rozvíjelo nad rámec demonstrační fáze či stávajícího komerčního využití, jako je terciární těžba ropy a uplatnění v potravinách a nápojích. |
| --- | --- |

4.7

Je stále více zřejmé, že legitimnost unijních politik bude (a měla by být) závislejší na tom, jak veřejnost chápe rozhodovací proces a jak je do něj zapojena. Pokud veřejnost neporozumí základní podstatě politiky v oblasti energetiky a klimatu a nebude akceptovat technologii CCS, je nepravděpodobné, že by se zachycování uhlíku rozvíjelo nad rámec demonstrační fáze či stávajícího komerčního využití, jako je terciární těžba ropy a uplatnění v potravinách a nápojích.

| 4.8 | Je rovněž nutno si uvědomit, že každé rozhodnutí určité země v oblasti zdrojů energie a související problematiky nakonec vychází z hodnotových soudů dané společnosti nad technickými a ekonomickými aspekty. Proto je v takových rozhodnutích vždy patrný společenský a etický rozměr. To přináší obtíže s přípravou společné unijní politiky, zejména když konečnou pravomoc nad zdroji a složením nabídky, jako je tomu u energetiky, zůstává v rukou členských států. |
| --- | --- |

4.8

Je rovněž nutno si uvědomit, že každé rozhodnutí určité země v oblasti zdrojů energie a související problematiky nakonec vychází z hodnotových soudů dané společnosti nad technickými a ekonomickými aspekty. Proto je v takových rozhodnutích vždy patrný společenský a etický rozměr. To přináší obtíže s přípravou společné unijní politiky, zejména když konečnou pravomoc nad zdroji a složením nabídky, jako je tomu u energetiky, zůstává v rukou členských států.

| 4.9 | Jedním z důsledků nedostatku povědomí občanů je neschopnost veřejnosti uvědomit si potenciál technologií pro zmírnění dopadů změny klimatu, jako je CCS. Příkladem jejich přínosů je tvorba pracovních míst, přední postavení v rámci globálních inovací, nové typy investic a metod financování či rozvoj nových technologií. Zavedení CCS by rovněž mohlo přinést posílení jistoty pracovního místa v tradičních oborech, jako je např. hornictví. |
| --- | --- |

4.9

Jedním z důsledků nedostatku povědomí občanů je neschopnost veřejnosti uvědomit si potenciál technologií pro zmírnění dopadů změny klimatu, jako je CCS. Příkladem jejich přínosů je tvorba pracovních míst, přední postavení v rámci globálních inovací, nové typy investic a metod financování či rozvoj nových technologií. Zavedení CCS by rovněž mohlo přinést posílení jistoty pracovního místa v tradičních oborech, jako je např. hornictví.

| 4.10 | EHSV proto obhajuje a bude aktivně rozvíjet evropský energetický dialog, tj. inkluzivní, transparentní, důvěryhodnou a koordinovanou víceúrovňovou konverzaci v členských státech a mezi nimi. Měla by do každodenních pojmů převádět základní body týkající se energetického přechodu – a souvisejících otázek, jako jsou CCS, energetická chudoba atd. Měla by vyvolávat diskuzi o přechodu na nízkouhlíkové hospodářství jak ve školách, tak v kavárně či v domácnostech. Tento dialog by měl mít takovou formu, aby poskytoval podklady pro tvorbu politik a stimuloval diskuzi o tom, do jaké míry lze slaďovat mnohdy protichůdné cíle – zajištěnou, udržitelnou, bezpečnou, konkurenceschopnou a cenově přístupnou energetiku. Tento postup umožní kvalitativnější a robustnější vklad občanů a organizací k budoucím formálním konzultacím ohledně energetiky. Ale dialog se rovněž zaměří na informační dosah v roli „nestranného prostředníka“ a zprostředkovatele – v tomto smyslu může stimulovat a rozmnožovat diskuze o energetice v členských státech a hrát klíčovou komunikační úlohu při utváření společného postoje k energetice napříč Evropou. V tomto kontextu může dojít ke komparativnímu posouzení CCS coby technologie přispívající ke snižování atmosférického uhlíku a k prodiskutování možností a kompromisů. |
| --- | --- |

4.10

EHSV proto obhajuje a bude aktivně rozvíjet evropský energetický dialog, tj. inkluzivní, transparentní, důvěryhodnou a koordinovanou víceúrovňovou konverzaci v členských státech a mezi nimi. Měla by do každodenních pojmů převádět základní body týkající se energetického přechodu – a souvisejících otázek, jako jsou CCS, energetická chudoba atd. Měla by vyvolávat diskuzi o přechodu na nízkouhlíkové hospodářství jak ve školách, tak v kavárně či v domácnostech. Tento dialog by měl mít takovou formu, aby poskytoval podklady pro tvorbu politik a stimuloval diskuzi o tom, do jaké míry lze slaďovat mnohdy protichůdné cíle – zajištěnou, udržitelnou, bezpečnou, konkurenceschopnou a cenově přístupnou energetiku. Tento postup umožní kvalitativnější a robustnější vklad občanů a organizací k budoucím formálním konzultacím ohledně energetiky. Ale dialog se rovněž zaměří na informační dosah v roli „nestranného prostředníka“ a zprostředkovatele – v tomto smyslu může stimulovat a rozmnožovat diskuze o energetice v členských státech a hrát klíčovou komunikační úlohu při utváření společného postoje k energetice napříč Evropou. V tomto kontextu může dojít ke komparativnímu posouzení CCS coby technologie přispívající ke snižování atmosférického uhlíku a k prodiskutování možností a kompromisů.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Komise poukazuje na zásadní věc, že odstranění emisí CO2 ze spalování fosilních paliv je životně důležité pro dosažení dohodnutých cílů EU v oblasti klimatu do roku 2050. Podobný přístup je nutné zaujmout v globálním měřítku. Rozsah problému musí pochopit všichni tvůrci politik a uvést jej do korelace s ekonomickými cíli. Ověřené světové zásoby fosilních paliv představují přibližně 3 biliony tun CO2, pokud dojde k jejich spálení, ale pouze 31 % z toho lze spálit při 80 % šanci udržení globálního zvýšení teploty pod 2 °C. Při 50 % šanci udržet zvýšení teploty pod 2 °C by mohlo být spáleno pouze 38 % (Unburnable Carbon (uhlík, který nelze spálit) http://www.carbontracker.org/wp-content/uploads/downloads/2012/08/Unburnable-Carbon-Full1.pdf). Ovšem role, kterou může CCS sehrát při zmírňování dopadů, musí být zasazena do souvislostí. I optimistický scénář, který počítá s 3 800 komerčními projekty CCS celosvětově, by umožňoval spálit pouhá 4 % zásob fosilních paliv navíc (IEA World Energy Outlook – zpráva o výhledu světové energetiky zveřejněná Mezinárodní energetickou agenturou –, 2012). Skutečností je, že energetická aktiva, jejichž cena se odhaduje na triliony EUR, budou muset zůstat v zemi, nespálená, máme-li navrhované globální klimatické cíle splnit bez CCS. To bude mít vážné hospodářské důsledky. Je zásadní si uvědomit, že je nutné hledat způsob řešení tohoto zásadního dilematu, pokud má mít politika v oblasti energetiky a klimatu (a CCS) nějakou šanci být efektivní. |
| --- | --- |

5.1

Komise poukazuje na zásadní věc, že odstranění emisí CO2 ze spalování fosilních paliv je životně důležité pro dosažení dohodnutých cílů EU v oblasti klimatu do roku 2050. Podobný přístup je nutné zaujmout v globálním měřítku. Rozsah problému musí pochopit všichni tvůrci politik a uvést jej do korelace s ekonomickými cíli. Ověřené světové zásoby fosilních paliv představují přibližně 3 biliony tun CO2, pokud dojde k jejich spálení, ale pouze 31 % z toho lze spálit při 80 % šanci udržení globálního zvýšení teploty pod 2 °C. Při 50 % šanci udržet zvýšení teploty pod 2 °C by mohlo být spáleno pouze 38 % (Unburnable Carbon (uhlík, který nelze spálit) http://www.carbontracker.org/wp-content/uploads/downloads/2012/08/Unburnable-Carbon-Full1.pdf). Ovšem role, kterou může CCS sehrát při zmírňování dopadů, musí být zasazena do souvislostí. I optimistický scénář, který počítá s 3 800 komerčními projekty CCS celosvětově, by umožňoval spálit pouhá 4 % zásob fosilních paliv navíc (IEA World Energy Outlook – zpráva o výhledu světové energetiky zveřejněná Mezinárodní energetickou agenturou –, 2012). Skutečností je, že energetická aktiva, jejichž cena se odhaduje na triliony EUR, budou muset zůstat v zemi, nespálená, máme-li navrhované globální klimatické cíle splnit bez CCS. To bude mít vážné hospodářské důsledky. Je zásadní si uvědomit, že je nutné hledat způsob řešení tohoto zásadního dilematu, pokud má mít politika v oblasti energetiky a klimatu (a CCS) nějakou šanci být efektivní.

| 5.2 | Je nutné poznamenat, že oxid uhličitý lze využívat, ale i skladovat. Vedle oblasti terciární těžby ropy, uplatnění v potravinách a dalších drobnějších aplikací je možné, že se chemické a biologické inženýrství může podílet na využití CO2 ve stavebních materiálech, krmivech, dalších chemických procesech a jiných produktech s využitím dalšího VaV. Z rozsahu těžby fosilních paliv však vyplývá, že v dohledné budoucnosti bude k problému CO2 tento zdroj přispívat pouze skromně. |
| --- | --- |

5.2

Je nutné poznamenat, že oxid uhličitý lze využívat, ale i skladovat. Vedle oblasti terciární těžby ropy, uplatnění v potravinách a dalších drobnějších aplikací je možné, že se chemické a biologické inženýrství může podílet na využití CO2 ve stavebních materiálech, krmivech, dalších chemických procesech a jiných produktech s využitím dalšího VaV. Z rozsahu těžby fosilních paliv však vyplývá, že v dohledné budoucnosti bude k problému CO2 tento zdroj přispívat pouze skromně.

6.   Konkrétní odpovědi na otázky vznesené ve sdělení

| 1) | Mělo by se členským státům, které v současné době ve své skladbě zdrojů energie, jakož i v průmyslových procesech, mají vysoký podíl uhlí a plynu a které tak dosud neučinily, uložit, aby:







  a. | vypracovaly jasný plán, jak restrukturalizovat své odvětví výroby elektřiny směrem k palivům bez emisí CO2 (jaderným nebo obnovitelným zdrojům) do roku 2050, |
| --- | --- | --- |

1)

a.

vypracovaly jasný plán, jak restrukturalizovat své odvětví výroby elektřiny směrem k palivům bez emisí CO2 (jaderným nebo obnovitelným zdrojům) do roku 2050,

| b. | vypracovaly národní strategii pro přípravu na zavedení technologie CCS? |
| --- | --- |

b.

vypracovaly národní strategii pro přípravu na zavedení technologie CCS?

Přínosem toho, že se od členských států požaduje, aby výhledově plánovaly nízkouhlíkovou energetiku a zavedení CCS, je, že se na jedné straně zvyšuje povědomí subjektů podílejících se na tomto procesu a na druhé se nabízí možnost cenné, ač možná znepokojivé analýzy nákladů a dopadu, jež by doprovázela budoucí legislativní návrhy. Zdá se, že by mohlo jít o užitečnou věc, ale mělo by být její součástí vyvážení porovnatelných možností jednotlivých států v podobě dalších biologických, chemických a fyzikálních postupů zachycování a nízkoemisních technologií (1).

| 2) | Jak by se měl restrukturalizovat ETS tak, aby mohl rovněž poskytovat účinné pobídky pro zavádění CCS? Mělo by to být doplněno použitím nástrojů založených na příjmech z aukcí, podobně jako v rámci programu NER300?
  Je nutné vzít v potaz poučení ze zranitelnosti ETS vůči globálním ekonomickým silám. Je zřejmé, že celosvětově přijatá klimatická politika (či neúspěch snahy o její dosažení) budou určující pro budoucnost ETS. Výsledky rozhovorů v roce 2015 budou klíčové a k radikálním nápravným opatřením, jež ETS požaduje, nebude možné přistoupit bez vyšší míry srozumitelnosti globální politiky. Pokud jde o finanční pobídky obecně, je jasné, že vedle financování rozvoje a kapitálových nákladů se požaduje podpora provozních nákladů demonstračních zařízení CCS. |
| --- | --- |

2)

Je nutné vzít v potaz poučení ze zranitelnosti ETS vůči globálním ekonomickým silám. Je zřejmé, že celosvětově přijatá klimatická politika (či neúspěch snahy o její dosažení) budou určující pro budoucnost ETS. Výsledky rozhovorů v roce 2015 budou klíčové a k radikálním nápravným opatřením, jež ETS požaduje, nebude možné přistoupit bez vyšší míry srozumitelnosti globální politiky. Pokud jde o finanční pobídky obecně, je jasné, že vedle financování rozvoje a kapitálových nákladů se požaduje podpora provozních nákladů demonstračních zařízení CCS.

| 3) | Měla by Komise navrhnout jiné způsoby podpory nebo zvážit následující další politická opatření, aby připravila cestu k rychlému zavádění:







  a. | podporu z výnosů aukcí nebo jiné metody financování, |
| --- | --- | --- |

3)

a.

podporu z výnosů aukcí nebo jiné metody financování,

| b. | emisní normu, |
| --- | --- |

b.

emisní normu,

| c. | systém osvědčení CCS, |
| --- | --- |

c.

systém osvědčení CCS,

| d. | politické opatření jiného druhu. |
| --- | --- |

d.

politické opatření jiného druhu.

Komise by měla rozhodně prozkoumat další metody financování demonstračního projektu CCS, ač se má za to, že z uvedených důvodů je akční snaha o rychlé plošné zavedení CCS předčasná. To však nemá vliv na argumenty pro veřejné financování malého počtu demonstračních projektů. V rámci práce na emisní normě a systému osvědčení CCS by se mohla prozkoumat a vyzkoušet metodika regulačních postupů, kterých bude v budoucnu zcela jistě zapotřebí.

| 4) | Mělo by se dodavatelům energie napříště uložit, aby u všech nových investic (uhelných a možná také plynových elektráren) namontovaly vybavení připravené pro CCS, což by usnadnilo nezbytné dovybavení CCS?
  To je logický krok, pokud by existovala nadpoloviční pravděpodobnost, že dojde k rozšíření technologie CCS. Nyní se to zdá nepravděpodobné. Je třeba poznamenat, že s velkými průmyslovými producenty CO2 využívajícími primárně zdroje energie z fosilních paliv – zejména výrobci cementu – by bylo nutné zacházet podobným způsobem. |
| --- | --- |

4)

To je logický krok, pokud by existovala nadpoloviční pravděpodobnost, že dojde k rozšíření technologie CCS. Nyní se to zdá nepravděpodobné. Je třeba poznamenat, že s velkými průmyslovými producenty CO2 využívajícími primárně zdroje energie z fosilních paliv – zejména výrobci cementu – by bylo nutné zacházet podobným způsobem.

| 5) | Měli by poskytovatelé fosilních paliv přispívat k demonstraci a zavádění CCS prostřednictvím zvláštních opatření, která zajistí dodatečné financování?
  Kvůli rizikům plynoucím z možného nezavedení technologie CCS se zdá, že se jedná o kategorii plně financovanou z veřejných zdrojů, pro obecné blaho. Poskytovatelé fosilních paliv by se rozhodně měli podílet na financování následného zavádění a bylo by možné vypracovat argumentaci pro jejich podíl na financování rozvojových nákladů. Je však třeba zohlednit rozsah těchto otázek, např. důsledky týkající se pravidel WTO a nutnost, aby se na financování nákladů podíleli všichni původci emisí z fosilních paliv, i ti, u nichž v současné době žádný proces CCS neexistuje, zejména v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

5)

Kvůli rizikům plynoucím z možného nezavedení technologie CCS se zdá, že se jedná o kategorii plně financovanou z veřejných zdrojů, pro obecné blaho. Poskytovatelé fosilních paliv by se rozhodně měli podílet na financování následného zavádění a bylo by možné vypracovat argumentaci pro jejich podíl na financování rozvojových nákladů. Je však třeba zohlednit rozsah těchto otázek, např. důsledky týkající se pravidel WTO a nutnost, aby se na financování nákladů podíleli všichni původci emisí z fosilních paliv, i ti, u nichž v současné době žádný proces CCS neexistuje, zejména v oblasti dopravy.

| 6) | Jaké jsou hlavní překážky pro zajištění dostatečné demonstrace CCS v EU?
  Hlavními překážkami jsou:






  — | nezavedení realistického mechanismu stanovení cen uhlíku, který by byl udržitelný na celosvětové úrovni; |
| --- | --- | --- |

6)

Hlavními překážkami jsou:

—

nezavedení realistického mechanismu stanovení cen uhlíku, který by byl udržitelný na celosvětové úrovni;

| — | „konkurence“ dalších technologií zachycování uhlíku či nízkouhlíkových technologií; |
| --- | --- |

—

„konkurence“ dalších technologií zachycování uhlíku či nízkouhlíkových technologií;

| — | nutnost souhlasu veřejnosti s tím, co je vnímáno jako potenciálně riziková technologie; |
| --- | --- |

—

nutnost souhlasu veřejnosti s tím, co je vnímáno jako potenciálně riziková technologie;

| — | případný neúspěch při stanovení fondu dostatečné velikosti na podporu programu jak z hlediska kapitálu, tak průběžných nákladů. |
| --- | --- |

—

případný neúspěch při stanovení fondu dostatečné velikosti na podporu programu jak z hlediska kapitálu, tak průběžných nákladů.

| 7) | Jak lze zlepšit přijetí CCS u veřejnosti?
  Aktivní dialog s veřejností o charakteru CCS a jeho potenciálních přínosech. Měla by být provedena realistická a nezávislá analýza rizik jako součást celkového systémového přístupu k informovanosti o energetice. Měl by být uznán i fakt, že v kterých zemích a regionech by ze zavedení CCS mohl plynout prospěch v podobě nových pracovních míst. |
| --- | --- |

7)

Aktivní dialog s veřejností o charakteru CCS a jeho potenciálních přínosech. Měla by být provedena realistická a nezávislá analýza rizik jako součást celkového systémového přístupu k informovanosti o energetice. Měl by být uznán i fakt, že v kterých zemích a regionech by ze zavedení CCS mohl plynout prospěch v podobě nových pracovních míst.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 299, 4.10.2012.

1

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/87

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vstříc plně integrovanému audiovizuálnímu světu: růst, tvorba a hodnoty (zelená kniha)

COM(2013) 231 final

2013/C 341/20

Zpravodaj: pan Jorge PEGADO LIZ

Dne 8. července 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor k tématu

Vstříc plně integrovanému audiovizuálnímu světu: růst, tvorba a hodnoty (zelená kniha)

COM(2013) 231 final.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 175 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je znovu otevřít téma politiky integrovaného audiovizuálního odvětví a vytvořit tak příležitost k rozšíření přístupu k diverzifikovanému evropskému obsahu a zahájit novou veřejnou konzultaci, zejména v souvislosti s vlivem tohoto odvětví na hospodářský růst, zaměstnanost a inovace na úrovni EU. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je znovu otevřít téma politiky integrovaného audiovizuálního odvětví a vytvořit tak příležitost k rozšíření přístupu k diverzifikovanému evropskému obsahu a zahájit novou veřejnou konzultaci, zejména v souvislosti s vlivem tohoto odvětví na hospodářský růst, zaměstnanost a inovace na úrovni EU.

| 1.2 | EHSV však lituje, že Komise nevyužila této příležitosti k tomu, aby předložila konkrétnější a lépe strukturované návrhy v této oblasti. |
| --- | --- |

1.2

EHSV však lituje, že Komise nevyužila této příležitosti k tomu, aby předložila konkrétnější a lépe strukturované návrhy v této oblasti.

| 1.3 | EHSV by uvítal, kdyby se Komise byla při přípravě této zelené knihy více soustředila na základní hodnoty svobody projevu, plurality médií, respektování lidské důstojnosti a práv a zájmů občanů – uživatelů, zejména pokud jde o nezletilé osoby a ostatní ohrožené skupiny, a vycházela z nich při stanovování programových cílů podpory inovací, rozvoje trhu a odpovídajícího financování. |
| --- | --- |

1.3

EHSV by uvítal, kdyby se Komise byla při přípravě této zelené knihy více soustředila na základní hodnoty svobody projevu, plurality médií, respektování lidské důstojnosti a práv a zájmů občanů – uživatelů, zejména pokud jde o nezletilé osoby a ostatní ohrožené skupiny, a vycházela z nich při stanovování programových cílů podpory inovací, rozvoje trhu a odpovídajícího financování.

| 1.4 | Nicméně EHSV obecně považuje témata přednesená v zelené knize za důležitá a uznává případnost velké většiny otázek předložených k veřejné konzultaci, ačkoliv se domnívá, že místy chybí jednotná linie při prezentaci různých témat a otázek. |
| --- | --- |

1.4

Nicméně EHSV obecně považuje témata přednesená v zelené knize za důležitá a uznává případnost velké většiny otázek předložených k veřejné konzultaci, ačkoliv se domnívá, že místy chybí jednotná linie při prezentaci různých témat a otázek.

| 1.5 | Je si zejména vědom nových výzev a perspektiv, jež se otevírají díky integraci, čímž se vytvářejí nové významné podnikatelské příležitosti pro nezávislé poskytovatele, které mohou přinést změny stávajících průmyslových podnikatelských modelů. |
| --- | --- |

1.5

Je si zejména vědom nových výzev a perspektiv, jež se otevírají díky integraci, čímž se vytvářejí nové významné podnikatelské příležitosti pro nezávislé poskytovatele, které mohou přinést změny stávajících průmyslových podnikatelských modelů.

| 1.6 | EHSV si je sice vědom toho, že na evropském audiovizuálním poli mají audiovizuální služby na vyžádání rostoucí ekonomický význam, avšak musí zdůraznit, že tradiční nabídka lineárních audiovizuálních služeb představuje i nadále obzvláště významnou součást spotřebních návyků evropských občanů v mediální oblasti – zejména díky technologickým inovacím aplikovaným na tradiční nabídku – a je na ní založena kulturní a jazyková identita a rozmanitost, jež je naléhavě třeba zachovat. |
| --- | --- |

1.6

EHSV si je sice vědom toho, že na evropském audiovizuálním poli mají audiovizuální služby na vyžádání rostoucí ekonomický význam, avšak musí zdůraznit, že tradiční nabídka lineárních audiovizuálních služeb představuje i nadále obzvláště významnou součást spotřebních návyků evropských občanů v mediální oblasti – zejména díky technologickým inovacím aplikovaným na tradiční nabídku – a je na ní založena kulturní a jazyková identita a rozmanitost, jež je naléhavě třeba zachovat.

| 1.7 | Stejně tak uznává, že inovační strategie a technologické integrace audiovizuálních služeb s internetem mají řadu pozitivních aspektů, avšak upozorňuje na důsledky vývoje v této oblasti pro tradiční mediální odvětví, a zejména pro sdělovací prostředky regionálního a místního charakteru, především pak v členských státech Unie s menšinovými jazyky, a zdůrazňuje, že je proto nutné udržet a vytvářet podmínky pro to, aby tato tradiční média mohla i nadále poskytovat své důležité služby veřejného zájmu, které podporují jazykovou a kulturní rozmanitost a zajišťují pluralitu v oblasti informování. |
| --- | --- |

1.7

Stejně tak uznává, že inovační strategie a technologické integrace audiovizuálních služeb s internetem mají řadu pozitivních aspektů, avšak upozorňuje na důsledky vývoje v této oblasti pro tradiční mediální odvětví, a zejména pro sdělovací prostředky regionálního a místního charakteru, především pak v členských státech Unie s menšinovými jazyky, a zdůrazňuje, že je proto nutné udržet a vytvářet podmínky pro to, aby tato tradiční média mohla i nadále poskytovat své důležité služby veřejného zájmu, které podporují jazykovou a kulturní rozmanitost a zajišťují pluralitu v oblasti informování.

| 1.8 | Domnívá se rovněž, že zajištění plurality v oblasti informování, podpora kulturní a jazykové rozmanitosti a zachování významné úlohy médií jako veřejné služby v evropském mediálním ekosystému jsou hodnoty veřejného zájmu, jež musí budoucí politiky nejen zachovat, ale také podporovat jako součást evropského sociálního modelu. |
| --- | --- |

1.8

Domnívá se rovněž, že zajištění plurality v oblasti informování, podpora kulturní a jazykové rozmanitosti a zachování významné úlohy médií jako veřejné služby v evropském mediálním ekosystému jsou hodnoty veřejného zájmu, jež musí budoucí politiky nejen zachovat, ale také podporovat jako součást evropského sociálního modelu.

| 1.9 | EHSV má za to, že ústředními cíli evropské diskuse o integraci audiovizuálního odvětví musí být podpora evropských kultur a nezbytná ochrana zájmů občanů a jejich základních práv a především ochrana nezletilých osob a dalších ohrožených skupin. |
| --- | --- |

1.9

EHSV má za to, že ústředními cíli evropské diskuse o integraci audiovizuálního odvětví musí být podpora evropských kultur a nezbytná ochrana zájmů občanů a jejich základních práv a především ochrana nezletilých osob a dalších ohrožených skupin.

| 1.10 | V této souvislosti vyzývá EHSV Komisi, aby v rámci svých budoucích opatření, ať už legislativního, či jiného charakteru, zohlednila doporučení formulovaná v řadě stanovisek Výboru a zejména konkrétní připomínky uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.10

V této souvislosti vyzývá EHSV Komisi, aby v rámci svých budoucích opatření, ať už legislativního, či jiného charakteru, zohlednila doporučení formulovaná v řadě stanovisek Výboru a zejména konkrétní připomínky uvedené v tomto stanovisku.

2.   Předmět zelené knihy

| 2.1 | Cílem, který Komise sleduje touto zelenou knihou (COM(2013) 231 final), je zahájit rozsáhlou veřejnou diskusi o důsledcích probíhající přeměny služeb audiovizuálních médií, zintenzivněné rostoucí integrací těchto služeb s internetem. |
| --- | --- |

2.1

Cílem, který Komise sleduje touto zelenou knihou (COM(2013) 231 final), je zahájit rozsáhlou veřejnou diskusi o důsledcích probíhající přeměny služeb audiovizuálních médií, zintenzivněné rostoucí integrací těchto služeb s internetem.

| 2.2 | Komise pohlíží na tento vývoj technologického prostředí jako na příležitost k rozšíření přístupu k diverzifikovanému a kvalitnímu evropskému obsahu, k čemuž je zapotřebí reflexe o úpravě platného právního rámce a o možných politických reakcích v evropském kontextu. |
| --- | --- |

2.2

Komise pohlíží na tento vývoj technologického prostředí jako na příležitost k rozšíření přístupu k diverzifikovanému a kvalitnímu evropskému obsahu, k čemuž je zapotřebí reflexe o úpravě platného právního rámce a o možných politických reakcích v evropském kontextu.

| 2.3 | S ohledem na tento strategický cíl Komise pokládá dvě velké otázky:






  — | Jak lze proces propojování v širší evropský trh využít pro hospodářský růst a obchodní inovace v Evropě? |
| --- | --- | --- |

2.3

S ohledem na tento strategický cíl Komise pokládá dvě velké otázky:

—

Jak lze proces propojování v širší evropský trh využít pro hospodářský růst a obchodní inovace v Evropě?

| — | Jak se integrace dotýká takových hodnot, jako je pluralita médií, kulturní rozmanitost a ochrana spotřebitelů, včetně specifických skupin, k nimž patří nezletilé osoby? |
| --- | --- |

—

Jak se integrace dotýká takových hodnot, jako je pluralita médií, kulturní rozmanitost a ochrana spotřebitelů, včetně specifických skupin, k nimž patří nezletilé osoby?

| 2.4 | Zelená kniha se výslovně distancuje od toho, že by se zabývala aspekty souvisejícími s autorskými právy a duševním vlastnictvím, které jsou předmětem jiné zelené knihy (1), či aspekty týkajícími se ochrany údajů, které jsou předmětem nedávného návrhu Komise (2), třebaže uznává jejich význam a souvislost s tématy, jež jsou jejím předmětem. |
| --- | --- |

2.4

Zelená kniha se výslovně distancuje od toho, že by se zabývala aspekty souvisejícími s autorskými právy a duševním vlastnictvím, které jsou předmětem jiné zelené knihy (1), či aspekty týkajícími se ochrany údajů, které jsou předmětem nedávného návrhu Komise (2), třebaže uznává jejich význam a souvislost s tématy, jež jsou jejím předmětem.

| 2.5 | Přiznává, že se nepředpokládá, že z této veřejné konzultace vzejde konkrétní výsledek. Uznává však, že by se mohla stát východiskem pro možná regulační i jiná politická opatření v dlouhodobém horizontu, zejména pokud jde o internet lépe uzpůsobený dětem, a rovněž v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků a samoregulačních iniciativ. |
| --- | --- |

2.5

Přiznává, že se nepředpokládá, že z této veřejné konzultace vzejde konkrétní výsledek. Uznává však, že by se mohla stát východiskem pro možná regulační i jiná politická opatření v dlouhodobém horizontu, zejména pokud jde o internet lépe uzpůsobený dětem, a rovněž v oblasti svobody a plurality sdělovacích prostředků a samoregulačních iniciativ.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vítá iniciativu Komise, neboť její téma je důležité a aktuální. Postupná integrace lineárních televizních služeb s internetem je uznávána jako jeden z nevyhnutelných vývojových trendů audiovizuálního trhu. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vítá iniciativu Komise, neboť její téma je důležité a aktuální. Postupná integrace lineárních televizních služeb s internetem je uznávána jako jeden z nevyhnutelných vývojových trendů audiovizuálního trhu.

| 3.2 | Dle EHSV však použitý nástroj (zelená kniha) přichází pozdě a není dostatečně ambiciózní. Chybí mu jednotná linie při prezentaci různých témat a otázek, což může přinést případnou nejistotu ohledně směřování Komise v této oblasti. |
| --- | --- |

3.2

Dle EHSV však použitý nástroj (zelená kniha) přichází pozdě a není dostatečně ambiciózní. Chybí mu jednotná linie při prezentaci různých témat a otázek, což může přinést případnou nejistotu ohledně směřování Komise v této oblasti.

| 3.3 | S ohledem na svá četná stanoviska vydaná k různým aspektům této problematiky a v očekávání budoucí podoby integrované politiky audiovizuálních médií v prostředí technologické integrace v EU by EHSV uvítal, kdyby se Komise při přípravě této zelené knihy více soustředila na základní hodnoty svobody projevu, plurality médií, respektování lidské důstojnosti a práv a zájmů občanů – uživatelů, zejména pokud jde o nezletilé osoby a ostatní ohrožené skupiny, a vycházela z nich při stanovování programových cílů podpory inovací, rozvoje trhu a příslušného financování, jak je stanoveno v usnesení EP ze dne 21. května 2013 (P7_TA(2013)0203), a nikoliv naopak. |
| --- | --- |

3.3

S ohledem na svá četná stanoviska vydaná k různým aspektům této problematiky a v očekávání budoucí podoby integrované politiky audiovizuálních médií v prostředí technologické integrace v EU by EHSV uvítal, kdyby se Komise při přípravě této zelené knihy více soustředila na základní hodnoty svobody projevu, plurality médií, respektování lidské důstojnosti a práv a zájmů občanů – uživatelů, zejména pokud jde o nezletilé osoby a ostatní ohrožené skupiny, a vycházela z nich při stanovování programových cílů podpory inovací, rozvoje trhu a příslušného financování, jak je stanoveno v usnesení EP ze dne 21. května 2013 (P7_TA(2013)0203), a nikoliv naopak.

| 3.4 | EHSV však obecně považuje témata přednesená v zelené knize za důležitá a uznává případnost velké většiny otázek předložených k veřejné konzultaci. |
| --- | --- |

3.4

EHSV však obecně považuje témata přednesená v zelené knize za důležitá a uznává případnost velké většiny otázek předložených k veřejné konzultaci.

| 3.5 | Je si vědom toho, že na evropském audiovizuálním poli mají audiovizuální služby na vyžádání rostoucí ekonomický význam. |
| --- | --- |

3.5

Je si vědom toho, že na evropském audiovizuálním poli mají audiovizuální služby na vyžádání rostoucí ekonomický význam.

| 3.5.1 | Musí však zdůraznit, že tradiční nabídka lineárních audiovizuálních služeb představuje i nadále obzvláště významnou součást spotřebních návyků evropských občanů v mediální oblasti.
  Průměrná doba spotřeby televizních služeb v Evropě totiž v roce 2012 činila 3 hodiny a 55 minut denně, což je o 7 minut více než v roce 2011. |
| --- | --- |

3.5.1

Musí však zdůraznit, že tradiční nabídka lineárních audiovizuálních služeb představuje i nadále obzvláště významnou součást spotřebních návyků evropských občanů v mediální oblasti.

Průměrná doba spotřeby televizních služeb v Evropě totiž v roce 2012 činila 3 hodiny a 55 minut denně, což je o 7 minut více než v roce 2011.

| 3.6 | EHSV sice uznává strategický význam inovací a technologické integrace audiovizuálních služeb s internetem, avšak podtrhuje také její možné důsledky pro tradiční mediální odvětví, konkrétně tištěné sdělovací prostředky a rozhlas. |
| --- | --- |

3.6

EHSV sice uznává strategický význam inovací a technologické integrace audiovizuálních služeb s internetem, avšak podtrhuje také její možné důsledky pro tradiční mediální odvětví, konkrétně tištěné sdělovací prostředky a rozhlas.

| 3.6.1 | EHSV má za to, že Komise musí sehrát hlavní úlohu při vytváření podmínek pro to, aby se tradiční média adaptovala na digitální éru a se zohledněním některých sociokulturních specifik svých cílových skupin byla schopna fungovat ve formátu offline. |
| --- | --- |

3.6.1

EHSV má za to, že Komise musí sehrát hlavní úlohu při vytváření podmínek pro to, aby se tradiční média adaptovala na digitální éru a se zohledněním některých sociokulturních specifik svých cílových skupin byla schopna fungovat ve formátu offline.

| 3.6.2 | Domnívá se, že na evropské úrovni je třeba vytvořit takové podmínky, aby tato tradiční média, zejména média regionálního a místního rozměru, mohla i nadále poskytovat své důležité služby veřejného zájmu, které podporují jazykovou a kulturní rozmanitost a ochraňují pluralitu v oblasti informování, v rámci zachování evropského sociálního modelu. |
| --- | --- |

3.6.2

Domnívá se, že na evropské úrovni je třeba vytvořit takové podmínky, aby tato tradiční média, zejména média regionálního a místního rozměru, mohla i nadále poskytovat své důležité služby veřejného zájmu, které podporují jazykovou a kulturní rozmanitost a ochraňují pluralitu v oblasti informování, v rámci zachování evropského sociálního modelu.

| 3.7 | Domnívá se rovněž, že zajištění plurality v oblasti informování, podpora kulturní a jazykové rozmanitosti a zachování významné úlohy médií jako veřejné služby v evropském mediálním ekosystému jsou hodnoty obecného veřejného zájmu i jednotlivých uživatelů sdělovacích prostředků, jež musí budoucí politiky rozhodně zohlednit (3). Příslušné ekonomické aspekty je třeba brát v potaz pouze za předpokladu, že je řádně zajištěn tento veřejný zájem. |
| --- | --- |

3.7

Domnívá se rovněž, že zajištění plurality v oblasti informování, podpora kulturní a jazykové rozmanitosti a zachování významné úlohy médií jako veřejné služby v evropském mediálním ekosystému jsou hodnoty obecného veřejného zájmu i jednotlivých uživatelů sdělovacích prostředků, jež musí budoucí politiky rozhodně zohlednit (3). Příslušné ekonomické aspekty je třeba brát v potaz pouze za předpokladu, že je řádně zajištěn tento veřejný zájem.

| 3.8 | EHSV má za to, že jedním z ústředních cílů evropské diskuse o integraci audiovizuálního odvětví a zásadní určující linií unijní politiky v této oblasti musí být prosazování veřejného zájmu a ochrana zájmů a práv občanů obecně a jejich uživatelů obzvláště. |
| --- | --- |

3.8

EHSV má za to, že jedním z ústředních cílů evropské diskuse o integraci audiovizuálního odvětví a zásadní určující linií unijní politiky v této oblasti musí být prosazování veřejného zájmu a ochrana zájmů a práv občanů obecně a jejich uživatelů obzvláště.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Otázky položené ve veřejné konzultaci lze rozdělit do šesti okruhů: přístup k obsahu a platformám (otázky 1 až 3); financování audiovizuální produkce (otázky 4 a 5); interoperabilita (otázka 6); infrastruktura a spektrum (otázky 7 až 9); dopady integrace na právní úpravu (otázky 10 až 19); ochrana nezletilých osob (otázky 20 až 25); přístupnost (otázky 26 a 27).

4.2   Přístup k obsahu a platformám

| 4.2.1 | EHSV sdílí obavy, že by platformy agregující obsah mohly narušit volnou hospodářskou soutěž v oblasti poskytování audiovizuálních služeb a negativně tak ovlivnit svobodu volby a přístupu uživatelů k nabídce kvalitního a rozmanitého obsahu. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV sdílí obavy, že by platformy agregující obsah mohly narušit volnou hospodářskou soutěž v oblasti poskytování audiovizuálních služeb a negativně tak ovlivnit svobodu volby a přístupu uživatelů k nabídce kvalitního a rozmanitého obsahu.

| 4.2.2 | Domnívá se proto, že je třeba zvážit opatření v oblasti zvláštních právních předpisů přesahujících rámec pravidel hospodářské soutěže, které by podpořily a usnadnily přístup k těmto platformám na národní a nadnárodní úrovni ve smyslu návrhů, které Komise předložila ve svém sdělení z roku 2009 (4). |
| --- | --- |

4.2.2

Domnívá se proto, že je třeba zvážit opatření v oblasti zvláštních právních předpisů přesahujících rámec pravidel hospodářské soutěže, které by podpořily a usnadnily přístup k těmto platformám na národní a nadnárodní úrovni ve smyslu návrhů, které Komise předložila ve svém sdělení z roku 2009 (4).

4.3   Financování audiovizuální produkce

| 4.3.1 | EHSV při různých příležitostech zdůraznil význam evropských kulturních odvětví, včetně audiovizuálního sektoru, pro rozvoj Unie (5). |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV při různých příležitostech zdůraznil význam evropských kulturních odvětví, včetně audiovizuálního sektoru, pro rozvoj Unie (5).

| 4.3.2 | S ohledem na změny zjištěné v hodnotovém řetězci audiovizuálního odvětví, zejména na rostoucí význam platforem a agregátorů obsahu, se EHSV domnívá, že stávající požadavky směrnice SAMS nejsou nejvhodnějším, nejpřiměřenějším a nejúčinnějším způsobem podpory tvorby, šíření a užívání evropských děl. |
| --- | --- |

4.3.2

S ohledem na změny zjištěné v hodnotovém řetězci audiovizuálního odvětví, zejména na rostoucí význam platforem a agregátorů obsahu, se EHSV domnívá, že stávající požadavky směrnice SAMS nejsou nejvhodnějším, nejpřiměřenějším a nejúčinnějším způsobem podpory tvorby, šíření a užívání evropských děl.

| 4.3.3 | EHSV je proto toho názoru, že Komise musí přehodnotit rámec povinností uložených televizním poskytovatelům a rozšířit jejich působnost i na nové články hodnotového řetězce audiovizuálního odvětví v integrovaném prostředí, přičemž musí zohlednit rostoucí dopady těchto služeb na občany a brzy poté zahájit přezkum směrnice. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV je proto toho názoru, že Komise musí přehodnotit rámec povinností uložených televizním poskytovatelům a rozšířit jejich působnost i na nové články hodnotového řetězce audiovizuálního odvětví v integrovaném prostředí, přičemž musí zohlednit rostoucí dopady těchto služeb na občany a brzy poté zahájit přezkum směrnice.

4.4   Interoperabilita televize s internetem

| 4.4.1 | EHSV má za to, že Komise musí zaručit interoperabilitu různých služeb v rámci hybridních platforem, prosazovat rovné podmínky hospodářské soutěže pro všechny poskytovatele obsahů a služeb a zajistit, že uživatelé budou moci svobodně a bez diskriminace, zejména geografické, volit z kvalitní a diverzifikované nabídky. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV má za to, že Komise musí zaručit interoperabilitu různých služeb v rámci hybridních platforem, prosazovat rovné podmínky hospodářské soutěže pro všechny poskytovatele obsahů a služeb a zajistit, že uživatelé budou moci svobodně a bez diskriminace, zejména geografické, volit z kvalitní a diverzifikované nabídky.

4.5   Politika v oblasti spektra

| 4.5.1 | EHSV odkazuje v hlavních rysech na svá stanoviska týkající se prvního programu politiky rádiového spektra / evropské širokopásmové sítě (6), sdělení Komise Digitální dividenda, zdroj sociálních přínosů a hospodářského růstu (7) a sdělení Komise Podpora sdíleného využívání zdrojů rádiového spektra na vnitřním trhu (8). |
| --- | --- |

4.5.1

EHSV odkazuje v hlavních rysech na svá stanoviska týkající se prvního programu politiky rádiového spektra / evropské širokopásmové sítě (6), sdělení Komise Digitální dividenda, zdroj sociálních přínosů a hospodářského růstu (7) a sdělení Komise Podpora sdíleného využívání zdrojů rádiového spektra na vnitřním trhu (8).

| 4.5.2 | Co se týče stále častějšího využívání hybridních modelů ze strany poskytovatelů audiovizuálních služeb, které při poskytování obsahu spojují pozemní vysílání s využíváním širokého pásma, doporučuje, aby byla vypracována nezbytná posouzení dopadu těchto obchodních modelů na hodnotový řetězec audiovizuálního odvětví, se zvláštním zřetelem na otázky přístupu k obsahu a platformám jak ze strany občanů, tak i ze strany samotných poskytovatelů a tvůrců obsahu. EHSV připomíná, že je zapotřebí infrastruktura, která by zajistila pokrytí celého území Evropy širokopásmovým připojením, které je rozhodujícím faktorem podpory digitální rovnosti mezi občany. |
| --- | --- |

4.5.2

Co se týče stále častějšího využívání hybridních modelů ze strany poskytovatelů audiovizuálních služeb, které při poskytování obsahu spojují pozemní vysílání s využíváním širokého pásma, doporučuje, aby byla vypracována nezbytná posouzení dopadu těchto obchodních modelů na hodnotový řetězec audiovizuálního odvětví, se zvláštním zřetelem na otázky přístupu k obsahu a platformám jak ze strany občanů, tak i ze strany samotných poskytovatelů a tvůrců obsahu. EHSV připomíná, že je zapotřebí infrastruktura, která by zajistila pokrytí celého území Evropy širokopásmovým připojením, které je rozhodujícím faktorem podpory digitální rovnosti mezi občany.

4.6   Dopad na právní úpravu

| 4.6.1 | Ve světle technologického vývoje a vývoje trhu došel EHSV k názoru, že by Komise měla v brzké době zahájit formální veřejné konzultace o přezkumu směrnice o audiovizuálních mediálních službách. |
| --- | --- |

4.6.1

Ve světle technologického vývoje a vývoje trhu došel EHSV k názoru, že by Komise měla v brzké době zahájit formální veřejné konzultace o přezkumu směrnice o audiovizuálních mediálních službách.

| 4.6.2 | V rámci této konzultace by Komise měla posoudit otázku oblasti působnosti směrnice, zejména možnost vložit do ní ustanovení týkající se transparentnosti a koncentrace vlastnictví v oblasti audiovizuálních mediálních služeb, a to jak lineárních, tak nelineárních, a také ústřední otázku definice pojmu redakční odpovědnosti v této oblasti. Základním principem, jímž by se tento přezkum měl řídit, by mělo být to, že základní hodnoty je třeba respektovat a zaručit rovným způsobem nezávisle na médiu použitém pro přístup k audiovizuální službě i na nezbytných úpravách vyplývajících ze specifické povahy těchto médií. |
| --- | --- |

4.6.2

V rámci této konzultace by Komise měla posoudit otázku oblasti působnosti směrnice, zejména možnost vložit do ní ustanovení týkající se transparentnosti a koncentrace vlastnictví v oblasti audiovizuálních mediálních služeb, a to jak lineárních, tak nelineárních, a také ústřední otázku definice pojmu redakční odpovědnosti v této oblasti. Základním principem, jímž by se tento přezkum měl řídit, by mělo být to, že základní hodnoty je třeba respektovat a zaručit rovným způsobem nezávisle na médiu použitém pro přístup k audiovizuální službě i na nezbytných úpravách vyplývajících ze specifické povahy těchto médií.

| 4.6.3 | EHSV je toho názoru, že by bylo rovněž vhodné, aby Komise předložila návrh na přezkum a systematizaci pravidel pro obchodní sdělení v oblasti audiovizuálních mediálních služeb, která jsou v současnosti rozptýlená v různých právních předpisech, jak jsme již uváděli v předchozích stanoviscích (9). |
| --- | --- |

4.6.3

EHSV je toho názoru, že by bylo rovněž vhodné, aby Komise předložila návrh na přezkum a systematizaci pravidel pro obchodní sdělení v oblasti audiovizuálních mediálních služeb, která jsou v současnosti rozptýlená v různých právních předpisech, jak jsme již uváděli v předchozích stanoviscích (9).

4.7   Svoboda projevu a pluralita sdělovacích prostředků

| 4.7.1 | Je nutné mít na paměti, že respektování svobody tisku a plurality sdělovacích prostředků, které jsou významnými prvky aktivního občanství a participativní demokracie, jak je zakotveno v článku 11 Listiny základních práv a svobod, má zásadní význam pro konsolidaci procesu integrace Unie. |
| --- | --- |

4.7.1

Je nutné mít na paměti, že respektování svobody tisku a plurality sdělovacích prostředků, které jsou významnými prvky aktivního občanství a participativní demokracie, jak je zakotveno v článku 11 Listiny základních práv a svobod, má zásadní význam pro konsolidaci procesu integrace Unie.

| 4.7.2 | Z toho důvodu – a v souladu s obavami předneseným Evropským parlamentem – se EHSV domnívá, že by Komise měla jako prioritu určit provedení vhodných opatření, jejichž součástí by byla legislativní iniciativa v oblasti plurality a koncentrace sdělovacích prostředků, a to zejména v návaznosti na zprávu organizace Centre for Media Pluralism and Media Freedom a zprávu skupiny na vysoké úrovni pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků. |
| --- | --- |

4.7.2

Z toho důvodu – a v souladu s obavami předneseným Evropským parlamentem – se EHSV domnívá, že by Komise měla jako prioritu určit provedení vhodných opatření, jejichž součástí by byla legislativní iniciativa v oblasti plurality a koncentrace sdělovacích prostředků, a to zejména v návaznosti na zprávu organizace Centre for Media Pluralism and Media Freedom a zprávu skupiny na vysoké úrovni pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků.

| 4.7.3 | Vzhledem ke specifickým rysům evropského audiovizuálního trhu, který je roztříštěný, vykazuje různé jazykové i kulturní překážky a je zasazený do obzvláště komplikovaného hospodářského kontextu, zdůrazňuje EHSV význam veřejnoprávních sdělovacích prostředků pro ochranu politické plurality a podporu kulturní rozmanitosti. Navrhuje tak, aby Komise podpořila širokou reflexi o modelu správy veřejnoprávních sdělovacích prostředků v novém kontextu integrace, a to se zohledněním zejména nedávných závěrů, k nimž v této oblasti dospěla Rada Evropy. |
| --- | --- |

4.7.3

Vzhledem ke specifickým rysům evropského audiovizuálního trhu, který je roztříštěný, vykazuje různé jazykové i kulturní překážky a je zasazený do obzvláště komplikovaného hospodářského kontextu, zdůrazňuje EHSV význam veřejnoprávních sdělovacích prostředků pro ochranu politické plurality a podporu kulturní rozmanitosti. Navrhuje tak, aby Komise podpořila širokou reflexi o modelu správy veřejnoprávních sdělovacích prostředků v novém kontextu integrace, a to se zohledněním zejména nedávných závěrů, k nimž v této oblasti dospěla Rada Evropy.

4.8   Ochrana nezletilých osob a zranitelných skupin

| 4.8.1 | EHSV s ohledem na kulturní rozměr médií a jejich dopad na společnost stanovil jedním ze svých nejdůležitějších témat ochranu nezletilých osob a dalších zranitelných skupin, jak vůči audiovizuálním médiím, tak i v rámci digitálního prostředí (internet, sociální sítě atd.), a to v souvislosti s tak důležitými otázkami, jako je právo na soukromí, ochrana dobré pověsti a další základní práva, uznaná zejména Evropskou úmluvou o lidských právech a dnes zakotvená také v Listině základních práv a svobod EU, jež byla v příhodnou dobu začleněna do současného znění Smlouvy. Audiovizuální integrace sice činí z diváka aktivní subjekt v oblasti médií (interaktivita) a nabízí tak obrovské nové komunikační a informační možnosti, ale zároveň jsou v jejím důsledku zranitelnější osoby více ohroženy nezákonným jednáním (cyber-crime). |
| --- | --- |

4.8.1

EHSV s ohledem na kulturní rozměr médií a jejich dopad na společnost stanovil jedním ze svých nejdůležitějších témat ochranu nezletilých osob a dalších zranitelných skupin, jak vůči audiovizuálním médiím, tak i v rámci digitálního prostředí (internet, sociální sítě atd.), a to v souvislosti s tak důležitými otázkami, jako je právo na soukromí, ochrana dobré pověsti a další základní práva, uznaná zejména Evropskou úmluvou o lidských právech a dnes zakotvená také v Listině základních práv a svobod EU, jež byla v příhodnou dobu začleněna do současného znění Smlouvy. Audiovizuální integrace sice činí z diváka aktivní subjekt v oblasti médií (interaktivita) a nabízí tak obrovské nové komunikační a informační možnosti, ale zároveň jsou v jejím důsledku zranitelnější osoby více ohroženy nezákonným jednáním (cyber-crime).

| 4.8.2 | Proto EHSV tento aspekt podtrhl v řadě svých nedávných stanovisek, zejména těch, která se váží k některým iniciativám Komise, jež jsou sice chvályhodné, avšak dle názoru Výboru příliš nesmělé. Trval v nich na tom, že je nezbytné zajistit existenci a dostupnost nástrojů pro filtrování obsahu a vhodnou klasifikaci podle věkových skupin, jež by byly schopny používat osoby odpovědné za výchovu nezletilých osob. |
| --- | --- |

4.8.2

Proto EHSV tento aspekt podtrhl v řadě svých nedávných stanovisek, zejména těch, která se váží k některým iniciativám Komise, jež jsou sice chvályhodné, avšak dle názoru Výboru příliš nesmělé. Trval v nich na tom, že je nezbytné zajistit existenci a dostupnost nástrojů pro filtrování obsahu a vhodnou klasifikaci podle věkových skupin, jež by byly schopny používat osoby odpovědné za výchovu nezletilých osob.

| 4.8.3 | Je přesvědčen, že v rámci řešení problematiky ochrany nezletilých osob a dalších ohrožených skupin v souvislosti s využíváním internetu obecně a audiovizuálních médií konkrétně je nutné zajistit rovnováhu a přiměřený vztah mezi základním právem na svobodu projevu a cílem veřejného zájmu, jímž je ochrana nezletilých osob, nezávisle na používaném médiu. |
| --- | --- |

4.8.3

Je přesvědčen, že v rámci řešení problematiky ochrany nezletilých osob a dalších ohrožených skupin v souvislosti s využíváním internetu obecně a audiovizuálních médií konkrétně je nutné zajistit rovnováhu a přiměřený vztah mezi základním právem na svobodu projevu a cílem veřejného zájmu, jímž je ochrana nezletilých osob, nezávisle na používaném médiu.

| 4.8.4 | Nicméně je třeba mít na paměti, že samotná Komise uznala (10), že poskytovatelé televizních služeb na vyžádání nereagovali efektivním způsobem, pokud jde o systémy společné regulace či samoregulace určené k ochraně nezletilých osob před škodlivým obsahem či o technické prostředky zabezpečující dětem selektivní přístup k obsahu na internetu. |
| --- | --- |

4.8.4

Nicméně je třeba mít na paměti, že samotná Komise uznala (10), že poskytovatelé televizních služeb na vyžádání nereagovali efektivním způsobem, pokud jde o systémy společné regulace či samoregulace určené k ochraně nezletilých osob před škodlivým obsahem či o technické prostředky zabezpečující dětem selektivní přístup k obsahu na internetu.

| 4.8.5 | Proto by EHSV toto téma rád zdůraznil coby jednu z nejdůležitějších otázek integrovaného vymezení budoucí politiky EU pro audiovizuální odvětví, přičemž by se nemělo jednat pouze o opatření legislativního charakteru (regulace, samoregulace a společná regulace), ale také o vzdělávání v oblasti médií, osvětu, zvyšování gramotnosti a posilování schopností, a to nejen v případě nezletilých osob, ale rovněž v případě rodin a škol. V této souvislosti vyzývá k tomu, aby Komise a členské státy přijaly opatření, díky nimž budou rodiče a osoby odpovědné za výchovu více využívat obsahových filtrů. |
| --- | --- |

4.8.5

Proto by EHSV toto téma rád zdůraznil coby jednu z nejdůležitějších otázek integrovaného vymezení budoucí politiky EU pro audiovizuální odvětví, přičemž by se nemělo jednat pouze o opatření legislativního charakteru (regulace, samoregulace a společná regulace), ale také o vzdělávání v oblasti médií, osvětu, zvyšování gramotnosti a posilování schopností, a to nejen v případě nezletilých osob, ale rovněž v případě rodin a škol. V této souvislosti vyzývá k tomu, aby Komise a členské státy přijaly opatření, díky nimž budou rodiče a osoby odpovědné za výchovu více využívat obsahových filtrů.

4.9   Přístupnost

| 4.9.1 | EHSV odkazuje v hlavních rysech na svá stanoviska týkající se přístupnosti (11). |
| --- | --- |

4.9.1

EHSV odkazuje v hlavních rysech na svá stanoviska týkající se přístupnosti (11).

| 4.9.2 | Proto jsou zapotřebí rychle vymahatelné právní požadavky týkající se přístupnosti audiovizuálních služeb v zájmu zajištění přístupu osobám s různými druhy postižení souvisejícími s komunikací.
  Takové právní požadavky by měly být podpořeny a posíleny díky evropské standardizaci, jež by se netýkala pouze audiovizuálního obsahu, ale rovněž distribuce po síti, uživatelských terminálů a softwaru pro rozhraní. Zásadní význam má, aby byl trh s řešeními v oblasti přístupnosti skutečně evropský, aby tak přilákal nové provozovatele a aby se snížily náklady. |
| --- | --- |

4.9.2

Proto jsou zapotřebí rychle vymahatelné právní požadavky týkající se přístupnosti audiovizuálních služeb v zájmu zajištění přístupu osobám s různými druhy postižení souvisejícími s komunikací.

Takové právní požadavky by měly být podpořeny a posíleny díky evropské standardizaci, jež by se netýkala pouze audiovizuálního obsahu, ale rovněž distribuce po síti, uživatelských terminálů a softwaru pro rozhraní. Zásadní význam má, aby byl trh s řešeními v oblasti přístupnosti skutečně evropský, aby tak přilákal nové provozovatele a aby se snížily náklady.

| 4.9.3 | Z těchto stanovisek obecně vyplývá, že je zapotřebí posílit přístupnost coby základní právo a v konkrétním případě audiovizuálních služeb a internetových stránek je nutné, aby byly považovány za skutečné služby veřejného zájmu (12). |
| --- | --- |

4.9.3

Z těchto stanovisek obecně vyplývá, že je zapotřebí posílit přístupnost coby základní právo a v konkrétním případě audiovizuálních služeb a internetových stránek je nutné, aby byly považovány za skutečné služby veřejného zájmu (12).

4.10   Závěrem je třeba podotknout, že EHSV trvá na tom, že je třeba k programovému cíli digitálního začleňování přistoupit z globálního a holistického hlediska, přičemž Unie a členské státy musí evropským občanům zajistit přístup k digitálnímu prostředí a konkrétně ke službám hybridní televize (televize s internetem), a to prostřednictvím podpory a propagace iniciativ zaměřených na celoživotní zvyšování digitálních dovedností a gramotnosti (13).

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2011) 427 final, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 69–73.

1

(2)  COM(2012) 10 final, COM(2012) 11 final, Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 90–97.

2

(3)  Úř. věst. C 140, 18.5.2000, s. 19–23; Úř. věst. C 116, 20.4.2001, s. 30–36 a Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 109–114.

3

(4)  Úř. věst. C 257, 27.10.2009, s. 1–14.

4

(5)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 35–39; Úř. věst. C 198, 10.7.2013, s. 39–44; Úř. věst C 77, 31.3.2009, s. 63–68; Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 144–148 a Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 69–73.

5

(6)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 53–57.

6

(7)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 178–181.

7

(8)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 22–26.

8

(9)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 6–11.

9

(10)  COM(2011) 556 final.

10

(11)  Úř. věst. C 94, 18.4.2002, s. 9–13; Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 49–51; Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 26–32; Úř. věst. C 175, 27.7.2007, s. 91–95; Přístupnost internetových stránek subjektů veřejného sektoru (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) a Dostupnost jakožto lidské právo (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

11

(12)  Dostupnost služeb obecného hospodářského zájmu (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

12

(13)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9–18.

13

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/92 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/92

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k předloze návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení

COM(2013) 343 final

2013/C 341/21

Zpravodaj: pan Richard ADAMS

Dne 13. června 2013 se Evropská komise, v souladu s články 31 a 32 Smlouvy o Euratomu, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

předlohy návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2009/71/EURATOM, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení

COM(2013) 343 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. září 2013.

Na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září (jednání ze dne 18. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 160 hlasy pro, 9 hlasů bylo proti a 15 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV rozhodně vítá aktuální návrh změn ve směrnici o jaderné bezpečnosti předložený Evropskou komisí, jež obdržela od Evropské rady mandát, aby tuto směrnici posoudila ve světle havárie ve Fukušimě a navrhla nutné legislativní změny. Návazné zátěžové testy provedené v evropských jaderných elektrárnách pomohly vymezit oblasti vyžadující pozornost. Jaderná bezpečnost je pro EU zásadní otázkou přeshraničního významu. To, jak je tato otázka vnímána veřejností, má výrazný dopad na vnitrostátní politiku. Občané oprávněně očekávají ověřitelné vysoké standardy a důslednost. |
| --- | --- |

1.1

EHSV rozhodně vítá aktuální návrh změn ve směrnici o jaderné bezpečnosti předložený Evropskou komisí, jež obdržela od Evropské rady mandát, aby tuto směrnici posoudila ve světle havárie ve Fukušimě a navrhla nutné legislativní změny. Návazné zátěžové testy provedené v evropských jaderných elektrárnách pomohly vymezit oblasti vyžadující pozornost. Jaderná bezpečnost je pro EU zásadní otázkou přeshraničního významu. To, jak je tato otázka vnímána veřejností, má výrazný dopad na vnitrostátní politiku. Občané oprávněně očekávají ověřitelné vysoké standardy a důslednost.

| 1.2 | Pro Výbor je povzbuzením zjištění, že se tento návrh zabývá několika otázkami, na něž upozorňoval ve svých předchozích stanoviskách (1) o jaderné bezpečnosti. Patří k nim důslednější přístup k harmonizaci mezi členskými státy, ujasnění regulačních povinností, pravomocí a kapacity, nezávislost vnitrostátních dozorných orgánů a opatření v oblasti připravenosti na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně. Ceníme si zejména posíleného přístupu k celkové transparentnosti a snahy o zahrnutí specifických požadavků, což je nezbytným a potenciálně efektivním příspěvkem k řešení veřejných zájmů. |
| --- | --- |

1.2

Pro Výbor je povzbuzením zjištění, že se tento návrh zabývá několika otázkami, na něž upozorňoval ve svých předchozích stanoviskách (1) o jaderné bezpečnosti. Patří k nim důslednější přístup k harmonizaci mezi členskými státy, ujasnění regulačních povinností, pravomocí a kapacity, nezávislost vnitrostátních dozorných orgánů a opatření v oblasti připravenosti na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně. Ceníme si zejména posíleného přístupu k celkové transparentnosti a snahy o zahrnutí specifických požadavků, což je nezbytným a potenciálně efektivním příspěvkem k řešení veřejných zájmů.

| 1.3 | Výbor především vítá výrazně zlepšenou koncepci vnitrostátní regulační povinnosti, pravomoci, prosazování a nezávislosti, jež posiluje každou z těchto oblastí a také poskytuje podporu a mechanismy pro ověřování. |
| --- | --- |

1.3

Výbor především vítá výrazně zlepšenou koncepci vnitrostátní regulační povinnosti, pravomoci, prosazování a nezávislosti, jež posiluje každou z těchto oblastí a také poskytuje podporu a mechanismy pro ověřování.

| 1.4 | Rozšíření článku s definicemi přispěje k ujasnění výkladu a zlepší právní vymahatelnost, přičemž by se však mělo zaručit, aby byl text kompatibilní v případech, kdy WENRA (Asociace západoevropských jaderných dozorů – Western Europe Nuclear Regulators' Association) a IAEA (Mezinárodní agentura pro atomovou energii – International Atomic Energy Authority) pracují s rovnocennými definicemi, a podle potřeby jej aktualizovat, aby zůstal v souladu s mezinárodně dohodnutou terminologií. |
| --- | --- |

1.4

Rozšíření článku s definicemi přispěje k ujasnění výkladu a zlepší právní vymahatelnost, přičemž by se však mělo zaručit, aby byl text kompatibilní v případech, kdy WENRA (Asociace západoevropských jaderných dozorů – Western Europe Nuclear Regulators' Association) a IAEA (Mezinárodní agentura pro atomovou energii – International Atomic Energy Authority) pracují s rovnocennými definicemi, a podle potřeby jej aktualizovat, aby zůstal v souladu s mezinárodně dohodnutou terminologií.

| 1.5 | Výbor bere na vědomí posílení opatření v oblasti připravenosti na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně. Jakmile bude předložena zpráva o připravenosti mimo areál zařízení a vyslovena doporučení, bude zapotřebí na ně bezodkladně reagovat. Tato oblast má pro evropské občany mimořádný význam a vyžaduje zavedení naléhavých a účinných dodatečných opatření. |
| --- | --- |

1.5

Výbor bere na vědomí posílení opatření v oblasti připravenosti na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně. Jakmile bude předložena zpráva o připravenosti mimo areál zařízení a vyslovena doporučení, bude zapotřebí na ně bezodkladně reagovat. Tato oblast má pro evropské občany mimořádný význam a vyžaduje zavedení naléhavých a účinných dodatečných opatření.

| 1.6 | Opatření v oblasti informování veřejnosti a transparentnosti byla posílena, členské státy by však měly mít povinnost zajistit veřejnosti a organizacím občanské společnosti praktickou a aktivní podporu při přípravě – ve spolupráci s dozorným orgánem – participativních postupů pro posílení zapojení veřejnosti do plánování, přezkumu a rozhodování. |
| --- | --- |

1.6

Opatření v oblasti informování veřejnosti a transparentnosti byla posílena, členské státy by však měly mít povinnost zajistit veřejnosti a organizacím občanské společnosti praktickou a aktivní podporu při přípravě – ve spolupráci s dozorným orgánem – participativních postupů pro posílení zapojení veřejnosti do plánování, přezkumu a rozhodování.

| 1.7 | Výbor si cení rychlé reakce Komise, co se týče vypracování této pozměňující směrnice. Konstatuje také, že mezinárodní analýza toho, jaká ponaučení si můžeme vzít z Fukušimy, stále ještě probíhá a že přezkum provádění stávající směrnice o jaderné bezpečnosti může výhledově vést k formulaci dalších bezpečnostních poznatků. Všechny strany usilují o průběžné zlepšování, přičemž je ze zkušeností zřejmé, že další zvyšování jaderné bezpečnosti bude nadále pokračovat. |
| --- | --- |

1.7

Výbor si cení rychlé reakce Komise, co se týče vypracování této pozměňující směrnice. Konstatuje také, že mezinárodní analýza toho, jaká ponaučení si můžeme vzít z Fukušimy, stále ještě probíhá a že přezkum provádění stávající směrnice o jaderné bezpečnosti může výhledově vést k formulaci dalších bezpečnostních poznatků. Všechny strany usilují o průběžné zlepšování, přičemž je ze zkušeností zřejmé, že další zvyšování jaderné bezpečnosti bude nadále pokračovat.

2.   Úvod

| 2.1 | V roce 2009 EHSV ve svém stanovisku k navrhovanému rámci Společenství pro jadernou bezpečnost
   (2) vyslovil znepokojení nad tím, jak dlouho trvala příprava první směrnice o jaderné bezpečnosti (2009/71/ Euratom) a dosažení potřebného konsenzu k jejímu předložení. Výzva k přijetí vhodných opatření a harmonizované koncepci na úrovni Společenství byla formulována v usnesení Rady ze dne 22. července 1975 o technologických problémech souvisejících s jadernou bezpečností. Tentokrát to však netrvalo 34 let, ale pouhé čtyři roky, než byly předloženy změny ke směrnici z roku 2009. |
| --- | --- |

2.1

V roce 2009 EHSV ve svém stanovisku k navrhovanému rámci Společenství pro jadernou bezpečnost
   (2) vyslovil znepokojení nad tím, jak dlouho trvala příprava první směrnice o jaderné bezpečnosti (2009/71/ Euratom) a dosažení potřebného konsenzu k jejímu předložení. Výzva k přijetí vhodných opatření a harmonizované koncepci na úrovni Společenství byla formulována v usnesení Rady ze dne 22. července 1975 o technologických problémech souvisejících s jadernou bezpečností. Tentokrát to však netrvalo 34 let, ale pouhé čtyři roky, než byly předloženy změny ke směrnici z roku 2009.

| 2.2 | Toto zrychlení tempa má řadu důvodů. V prvé řadě jsou navrhované změny reakcí na zprávu o rozsáhlém programu zátěžových testů, které byly v Evropě provedeny v souvislosti s dopadem tsunami na komplex jaderné elektrárny Fukušima Daiči v březnu 2011. V Japonsku tato katastrofa odhalila řadu technických, operačních a regulačních nedostatků a selhání. Změny jsou však také reakcí na obavy vyslovené před rokem 2009, které vzhledem k názorům dozorných orgánů, členských států a jaderného průmyslu nebylo možné do původní směrnice zahrnout. Havárie ve Fukušimě nejen umožnila nahlížet na tyto obavy v novém světle, ale měla také obrovský a přímý dopad na jadernou politiku v několika členských státech. |
| --- | --- |

2.2

Toto zrychlení tempa má řadu důvodů. V prvé řadě jsou navrhované změny reakcí na zprávu o rozsáhlém programu zátěžových testů, které byly v Evropě provedeny v souvislosti s dopadem tsunami na komplex jaderné elektrárny Fukušima Daiči v březnu 2011. V Japonsku tato katastrofa odhalila řadu technických, operačních a regulačních nedostatků a selhání. Změny jsou však také reakcí na obavy vyslovené před rokem 2009, které vzhledem k názorům dozorných orgánů, členských států a jaderného průmyslu nebylo možné do původní směrnice zahrnout. Havárie ve Fukušimě nejen umožnila nahlížet na tyto obavy v novém světle, ale měla také obrovský a přímý dopad na jadernou politiku v několika členských státech.

| 2.3 | Tímto stanoviskem chce Evropský hospodářský a sociální výbor splnit svou povinnost vyjadřovat názory a obavy občanské společnosti obecně, jež je v tomto případě posílena postupem podle článku 31 smlouvy o Euratomu (o záležitostech zdraví a bezpečnosti), kde je stanovisko Výboru prioritním požadavkem. Výbor již dříve připomínal, že vzhledem k tomu, že se směrnice o jaderné bezpečnosti zabývají zásadními otázkami zdraví pracovníků, životního prostředí a veřejné bezpečnosti (reakce na mimořádné situace), které v EU upravuje SEU a SFEU, mělo by se vycházet z těchto smluv spíše než ze smlouvy o Euratomu. To by zároveň zvýšilo demokratickou důvěryhodnost, neboť by se muselo přistoupit ke spolurozhodování s Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

2.3

Tímto stanoviskem chce Evropský hospodářský a sociální výbor splnit svou povinnost vyjadřovat názory a obavy občanské společnosti obecně, jež je v tomto případě posílena postupem podle článku 31 smlouvy o Euratomu (o záležitostech zdraví a bezpečnosti), kde je stanovisko Výboru prioritním požadavkem. Výbor již dříve připomínal, že vzhledem k tomu, že se směrnice o jaderné bezpečnosti zabývají zásadními otázkami zdraví pracovníků, životního prostředí a veřejné bezpečnosti (reakce na mimořádné situace), které v EU upravuje SEU a SFEU, mělo by se vycházet z těchto smluv spíše než ze smlouvy o Euratomu. To by zároveň zvýšilo demokratickou důvěryhodnost, neboť by se muselo přistoupit ke spolurozhodování s Evropským parlamentem.

| 2.4 | Část veřejnosti nadále znepokojuje myšlenka, že je v Evropě v provozu 132 jaderných reaktorů. I když se postoje v jednotlivých členských státech liší, mohou být jaderné elektrárny i nadále považovány za určitý zdroj obav a tento pocit mohou vnější události výrazně umocnit. Mnozí občané hledají ujištění takovou formou, které rozumí a mohou důvěřovat, a obracejí se na EU, jež má v otázkách zlepšování a konsolidace veřejné bezpečnosti rozsáhlé zkušenosti a poměrně dobrou pověst. Svým způsobem byla havárie ve Fukušimě dokladem toho, že další šíření koncepce absolutní bezpečnosti, propagované v japonských technologických a institucionálních kruzích, je neudržitelné. Jakýkoli legislativní přístup se musí vypořádat s problémem, zda dokáže prosadit koncepci relativní bezpečnosti při zachování důvěry veřejnosti. Tato důvěra bude založena na kombinaci vnímaného rizika a síly ochranných či zmírňujících opatření. Plně harmonizované standardy bezpečnosti v Evropě prozatím neexistují a obavy veřejnosti se projevují tam, kde se občané domnívají, že standardy bezpečnosti nebo jejich prosazování jsou v některé sousední zemi nižší než u nich. Jedním z možných řešení této různorodosti by pochopitelně mohlo být vytvoření příslušného orgánu na úrovni EU. |
| --- | --- |

2.4

Část veřejnosti nadále znepokojuje myšlenka, že je v Evropě v provozu 132 jaderných reaktorů. I když se postoje v jednotlivých členských státech liší, mohou být jaderné elektrárny i nadále považovány za určitý zdroj obav a tento pocit mohou vnější události výrazně umocnit. Mnozí občané hledají ujištění takovou formou, které rozumí a mohou důvěřovat, a obracejí se na EU, jež má v otázkách zlepšování a konsolidace veřejné bezpečnosti rozsáhlé zkušenosti a poměrně dobrou pověst. Svým způsobem byla havárie ve Fukušimě dokladem toho, že další šíření koncepce absolutní bezpečnosti, propagované v japonských technologických a institucionálních kruzích, je neudržitelné. Jakýkoli legislativní přístup se musí vypořádat s problémem, zda dokáže prosadit koncepci relativní bezpečnosti při zachování důvěry veřejnosti. Tato důvěra bude založena na kombinaci vnímaného rizika a síly ochranných či zmírňujících opatření. Plně harmonizované standardy bezpečnosti v Evropě prozatím neexistují a obavy veřejnosti se projevují tam, kde se občané domnívají, že standardy bezpečnosti nebo jejich prosazování jsou v některé sousední zemi nižší než u nich. Jedním z možných řešení této různorodosti by pochopitelně mohlo být vytvoření příslušného orgánu na úrovni EU.

| 2.5 | Ve všech členských státech za jadernou bezpečnost zodpovídá provozovatel elektrárny jednající v rámci podmínek, na které dohlíží vnitrostátní dozorný orgán. Po havárii ve Fukušimě se vyrojily otázky ohledně řady problémů včetně projektování elektráren a obranných opatření, zmírňování dopadů, reakce na mimořádné situace, sdělování informací, selhání lidského faktoru, správy, transparentnosti a regulačního dohledu. Některé z těchto problémů by se mohly týkat i evropských jaderných elektráren a bezpečnosti, proto byl jejich dopad zkoumán během zátěžových testů a pojednávají o něm příslušné zprávy. |
| --- | --- |

2.5

Ve všech členských státech za jadernou bezpečnost zodpovídá provozovatel elektrárny jednající v rámci podmínek, na které dohlíží vnitrostátní dozorný orgán. Po havárii ve Fukušimě se vyrojily otázky ohledně řady problémů včetně projektování elektráren a obranných opatření, zmírňování dopadů, reakce na mimořádné situace, sdělování informací, selhání lidského faktoru, správy, transparentnosti a regulačního dohledu. Některé z těchto problémů by se mohly týkat i evropských jaderných elektráren a bezpečnosti, proto byl jejich dopad zkoumán během zátěžových testů a pojednávají o něm příslušné zprávy.

| 2.6 | Jaderná bezpečnost je problematikou přeshraniční. EU se rozhodla přijmout opatření, protože mezinárodní standardy bezpečnosti a dohody v oblasti jaderné bezpečnosti jsou buď právně nezávazné, nebo přímo právně nevymahatelné. Předkládané návrhy změn jsou výsledkem činnosti Komise, jež obdržela od Evropské rady mandát k tomu, aby přezkoumala stávající právní a regulační rámec a navrhla veškerá zlepšení, která se budou jevit jako nezbytná. |
| --- | --- |

2.6

Jaderná bezpečnost je problematikou přeshraniční. EU se rozhodla přijmout opatření, protože mezinárodní standardy bezpečnosti a dohody v oblasti jaderné bezpečnosti jsou buď právně nezávazné, nebo přímo právně nevymahatelné. Předkládané návrhy změn jsou výsledkem činnosti Komise, jež obdržela od Evropské rady mandát k tomu, aby přezkoumala stávající právní a regulační rámec a navrhla veškerá zlepšení, která se budou jevit jako nezbytná.

3.   Shrnutí návrhu Komise

| 3.1 | Návrh je přezkumem stávajícího právního a regulačního rámce pro bezpečnost jaderných zařízení, jehož účelem je zajistit důsledné a vysoké standardy jaderné bezpečnosti a dohledu. S ohledem na zátěžové testy a zjištění z vyšetřování havárie ve Fukušimě Komise navrhuje přizpůsobit rámec jaderné bezpečnosti EU v některých aspektech a v rámci možností nejnovějším technickým normám a požaduje větší transparentnost. |
| --- | --- |

3.1

Návrh je přezkumem stávajícího právního a regulačního rámce pro bezpečnost jaderných zařízení, jehož účelem je zajistit důsledné a vysoké standardy jaderné bezpečnosti a dohledu. S ohledem na zátěžové testy a zjištění z vyšetřování havárie ve Fukušimě Komise navrhuje přizpůsobit rámec jaderné bezpečnosti EU v některých aspektech a v rámci možností nejnovějším technickým normám a požaduje větší transparentnost.

| 3.2 | Pravomoci a nezávislost vnitrostátních dozorných orgánů by se tím posílily a tyto orgány by hrály významnější roli podporovanou špičkovými zaměstnanci a finančními prostředky. Spolu s provozovateli elektráren by tyto orgány měly za úkol vypracovat a zveřejnit strategii pro informování veřejnosti, zejména v případě nehod, ale i při normálním provozu. Občanům by bylo umožněno se ve větší míře zapojit do udělování povolení k provozu jaderných elektráren. |
| --- | --- |

3.2

Pravomoci a nezávislost vnitrostátních dozorných orgánů by se tím posílily a tyto orgány by hrály významnější roli podporovanou špičkovými zaměstnanci a finančními prostředky. Spolu s provozovateli elektráren by tyto orgány měly za úkol vypracovat a zveřejnit strategii pro informování veřejnosti, zejména v případě nehod, ale i při normálním provozu. Občanům by bylo umožněno se ve větší míře zapojit do udělování povolení k provozu jaderných elektráren.

| 3.3 | Umístění, projekt, výstavba, uvedení do provozu, provoz a vyřazení z provozu jaderných zařízení budou podléhat novým bezpečnostním cílům a bude zaveden celoevropský systém vzájemného hodnocení jaderných zařízení každých šest let, který bude základem pro vypracování technických pokynů ke zlepšení jaderné bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.3

Umístění, projekt, výstavba, uvedení do provozu, provoz a vyřazení z provozu jaderných zařízení budou podléhat novým bezpečnostním cílům a bude zaveden celoevropský systém vzájemného hodnocení jaderných zařízení každých šest let, který bude základem pro vypracování technických pokynů ke zlepšení jaderné bezpečnosti.

| 3.4 | Nové jaderné elektrárny by měly být projektovány tak, aby poškození jádra reaktoru nemohlo mít následky mimo areál zařízení a každá elektrárna musí mít dobře chráněné centrum reakce na mimořádné situace a přísné pokyny ke zvládání nehod. |
| --- | --- |

3.4

Nové jaderné elektrárny by měly být projektovány tak, aby poškození jádra reaktoru nemohlo mít následky mimo areál zařízení a každá elektrárna musí mít dobře chráněné centrum reakce na mimořádné situace a přísné pokyny ke zvládání nehod.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV intenzivně sledoval diskuzi o jaderné bezpečnosti, provádění zátěžových testů a další vývoj. Ve svém stanovisku Závěrečná zpráva o zátěžových testech jaderných elektráren
   (3) EHSV vyzval k ambicióznímu přezkumu směrnice z roku 2009. Evropská komise ve zprávě o zátěžových testech také dala jasně najevo, co od směrnice očekává (4): Vymezila čtyři hlavní oblasti, v nichž směrnice o jaderné bezpečnosti vyžaduje přezkum. Jsou to:






  — | bezpečnostní postupy a rámce; |
| --- | --- | --- |

4.1

EHSV intenzivně sledoval diskuzi o jaderné bezpečnosti, provádění zátěžových testů a další vývoj. Ve svém stanovisku Závěrečná zpráva o zátěžových testech jaderných elektráren
   (3) EHSV vyzval k ambicióznímu přezkumu směrnice z roku 2009. Evropská komise ve zprávě o zátěžových testech také dala jasně najevo, co od směrnice očekává (4): Vymezila čtyři hlavní oblasti, v nichž směrnice o jaderné bezpečnosti vyžaduje přezkum. Jsou to:

—

bezpečnostní postupy a rámce;

| — | úloha a prostředky jaderných dozorných orgánů; |
| --- | --- |

—

úloha a prostředky jaderných dozorných orgánů;

| — | otevřenost a transparentnost; |
| --- | --- |

—

otevřenost a transparentnost;

| — | monitoring a ověřování. |
| --- | --- |

—

monitoring a ověřování.

Krátké pojednání o tom, zda se cíle stanovené v těchto čtyřech specifických oblastech plní, je uvedeno v kapitole 6.

| 4.2 | Předložený návrh obsahuje přes 90 změn stávající směrnice, z nichž některé jsou dost dlouhé a podstatné. Obsáhlé body odůvodnění slouží jako vodítko pro výklad východisek a praktické provádění, nicméně podstatou textu jsou samotné články směrnice a právě těmi se stanovisko zabývá. |
| --- | --- |

4.2

Předložený návrh obsahuje přes 90 změn stávající směrnice, z nichž některé jsou dost dlouhé a podstatné. Obsáhlé body odůvodnění slouží jako vodítko pro výklad východisek a praktické provádění, nicméně podstatou textu jsou samotné články směrnice a právě těmi se stanovisko zabývá.

| 4.3 | EHSV konstatuje, že pojem „rozumně dosažitelný“ by tak, jak je používán v textu, mohl vést k nepřiměřenému zdůrazňování hospodářských nebo politických aspektů, a to i přestože je u něj uvedena rozšířená definice. Alternativním řešením by bylo používat podle potřeby termíny „nejlepší dostupné technologie“ a „osvědčené regulační postupy“, to by však mělo značný dopad na náklady. |
| --- | --- |

4.3

EHSV konstatuje, že pojem „rozumně dosažitelný“ by tak, jak je používán v textu, mohl vést k nepřiměřenému zdůrazňování hospodářských nebo politických aspektů, a to i přestože je u něj uvedena rozšířená definice. Alternativním řešením by bylo používat podle potřeby termíny „nejlepší dostupné technologie“ a „osvědčené regulační postupy“, to by však mělo značný dopad na náklady.

| 4.4 | Komise tvrdí, že směrnice by měly zajistit takové projektování nových jaderných elektráren, aby poškození jádra reaktoru nemohlo mít následky mimo areál zařízení. Podle názoru EHSV je však toto tvrzení v rozporu se současnými technickými a vědeckými názory, podle nichž je tak dalekosáhlé prohlášení neudržitelné a plné odstranění všech dopadů mimo areál zařízení prakticky nemožné. |
| --- | --- |

4.4

Komise tvrdí, že směrnice by měly zajistit takové projektování nových jaderných elektráren, aby poškození jádra reaktoru nemohlo mít následky mimo areál zařízení. Podle názoru EHSV je však toto tvrzení v rozporu se současnými technickými a vědeckými názory, podle nichž je tak dalekosáhlé prohlášení neudržitelné a plné odstranění všech dopadů mimo areál zařízení prakticky nemožné.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Tato pozměňující směrnice původní směrnici posílí, rozšíří a ujasní a vyřeší řadu specifických aspektů souvisejících s ujištěním veřejnosti v otázkách bezpečnosti. Konkrétněji Výbor oceňuje:






  — | rozšíření a ujasnění definic používaných pojmů v článku 3, zejména v případech, kde by mohla vzniknout určitá nejistota. Kupříkladu jasnější definice pojmů jako „prakticky vylučující“ do značné míry odstraňuje možné nejasnosti a zvýší důvěru veřejnosti v důsledný přístup. Mělo by se však zajistit, aby v případech, kdy IAEA a WENRA pracují s rovnocennými definicemi, byla terminologie konzistentní a podle potřeby aktualizovaná; |
| --- | --- | --- |

5.1

Tato pozměňující směrnice původní směrnici posílí, rozšíří a ujasní a vyřeší řadu specifických aspektů souvisejících s ujištěním veřejnosti v otázkách bezpečnosti. Konkrétněji Výbor oceňuje:

—

rozšíření a ujasnění definic používaných pojmů v článku 3, zejména v případech, kde by mohla vzniknout určitá nejistota. Kupříkladu jasnější definice pojmů jako „prakticky vylučující“ do značné míry odstraňuje možné nejasnosti a zvýší důvěru veřejnosti v důsledný přístup. Mělo by se však zajistit, aby v případech, kdy IAEA a WENRA pracují s rovnocennými definicemi, byla terminologie konzistentní a podle potřeby aktualizovaná;

| — | specifickou podmínku, aby požadavky v oblasti jaderné bezpečnosti zahrnovaly všechny etapy životního cyklu jaderných zařízení (čl. 4 odst. 1 písm. a)); |
| --- | --- |

—

specifickou podmínku, aby požadavky v oblasti jaderné bezpečnosti zahrnovaly všechny etapy životního cyklu jaderných zařízení (čl. 4 odst. 1 písm. a));

| — | zachování zásady právní nezávislosti vnitrostátních dozorných orgánů a jejich významné posílení zahrnutím specifického odkazu na nezávislost na politických zájmech a na zajištění přiměřeného, autonomně spravovaného rozpočtu a přiměřeného počtu pracovníků s dostatečnou odbornou způsobilostí (čl. 5 odst. 2) a jasnější definice právní moci (článek 5 odst. 3); |
| --- | --- |

—

zachování zásady právní nezávislosti vnitrostátních dozorných orgánů a jejich významné posílení zahrnutím specifického odkazu na nezávislost na politických zájmech a na zajištění přiměřeného, autonomně spravovaného rozpočtu a přiměřeného počtu pracovníků s dostatečnou odbornou způsobilostí (čl. 5 odst. 2) a jasnější definice právní moci (článek 5 odst. 3);

| — | specifické začlenění ověřování jasně definovaných požadavků, co se týče opatření ochrany do hloubky (čl. 6 odst. 3); |
| --- | --- |

—

specifické začlenění ověřování jasně definovaných požadavků, co se týče opatření ochrany do hloubky (čl. 6 odst. 3);

| — | požadavek, aby žadatelé o povolení museli předkládat podrobné prokázání bezpečnosti, jež bude odpovídat potenciální síle hrozícího rizika (čl. 6 odst. 4a)); |
| --- | --- |

—

požadavek, aby žadatelé o povolení museli předkládat podrobné prokázání bezpečnosti, jež bude odpovídat potenciální síle hrozícího rizika (čl. 6 odst. 4a));

| — | rozšíření povinnosti udržovat rozsáhlé odborné kapacity v oblasti bezpečnosti, která se nyní vztahuje i na najaté pracovníky (čl. 6 odst. 5); |
| --- | --- |

—

rozšíření povinnosti udržovat rozsáhlé odborné kapacity v oblasti bezpečnosti, která se nyní vztahuje i na najaté pracovníky (čl. 6 odst. 5);

| — | zahrnutí opatření v oblasti připravenosti na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně (článek 7). |
| --- | --- |

—

zahrnutí opatření v oblasti připravenosti na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně (článek 7).

| 5.2 | EHSV vítá přejmenování a rozšíření článku 8, který se nyní zabývá transparentností, a doplnění nového oddílu 2, jenž vymezuje zvláštní povinnosti. V původním znění měl článek 8 s názvem Informování veřejnosti velmi omezený rozsah. Nyní spolu s článkem 8a až 8f a rozšířeným článkem 3 obsahujícím definice tvoří téměř 50 % textu pozměněné směrnice. Tato opatření by měla zlepšit právní vymahatelnost, ačkoli v některých oblastech přetrvávají možnosti různého výkladu. Velmi povzbuzujícím dojmem působí navrhovaná rozsáhlá nová opatření, jež by mohla ve velké míře reagovat na pochopitelné obavy občanů. Zde lze vyzdvihnout:






  — | povinnost vypracovat a provádět strategii pro transparentnost zahrnující všechny eventuality (čl. 8 odst. 1); |
| --- | --- | --- |

5.2

EHSV vítá přejmenování a rozšíření článku 8, který se nyní zabývá transparentností, a doplnění nového oddílu 2, jenž vymezuje zvláštní povinnosti. V původním znění měl článek 8 s názvem Informování veřejnosti velmi omezený rozsah. Nyní spolu s článkem 8a až 8f a rozšířeným článkem 3 obsahujícím definice tvoří téměř 50 % textu pozměněné směrnice. Tato opatření by měla zlepšit právní vymahatelnost, ačkoli v některých oblastech přetrvávají možnosti různého výkladu. Velmi povzbuzujícím dojmem působí navrhovaná rozsáhlá nová opatření, jež by mohla ve velké míře reagovat na pochopitelné obavy občanů. Zde lze vyzdvihnout:

—

povinnost vypracovat a provádět strategii pro transparentnost zahrnující všechny eventuality (čl. 8 odst. 1);

| — | důraz na poskytování informací s odkazem na mezinárodní závazky (čl. 8 odst.3). Ačkoliv to text směrnice nezmiňuje, v preambuli je uvedeno, že výměny mezi odbornými pracovníky, kterých se EHSV zúčastnil, potvrdily, že veřejnost má v rozhodovacích postupech velmi významnou úlohu a že je třeba ve smyslu ustanovení Aarhuské úmluvy zohlednit její stanoviska; |
| --- | --- |

—

důraz na poskytování informací s odkazem na mezinárodní závazky (čl. 8 odst.3). Ačkoliv to text směrnice nezmiňuje, v preambuli je uvedeno, že výměny mezi odbornými pracovníky, kterých se EHSV zúčastnil, potvrdily, že veřejnost má v rozhodovacích postupech velmi významnou úlohu a že je třeba ve smyslu ustanovení Aarhuské úmluvy zohlednit její stanoviska;

| — | silnou podporu přísnějším bezpečnostním cílům a metodice (článek 8a až c); |
| --- | --- |

—

silnou podporu přísnějším bezpečnostním cílům a metodice (článek 8a až c);

| — | soubor požadavků (ve spojení s článkem 7) na připravenost na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně (článek 8d); |
| --- | --- |

—

soubor požadavků (ve spojení s článkem 7) na připravenost na mimořádné situace v areálu zařízení a reakce na ně (článek 8d);

| — | rozpracování a rozšíření požadavku na mezinárodní vzájemná hodnocení (článek 8e). |
| --- | --- |

—

rozpracování a rozšíření požadavku na mezinárodní vzájemná hodnocení (článek 8e).

| 5.3 | EHSV konstatuje, že směrnice ponechává stranou důležité otázky připravenosti na mimořádné situace mimo areál zařízení a komunikace v případě krizových situací, které však jsou předmětem stávajícího přezkumu a má k nim být do konce roku 2013 předložena zpráva obsahující doporučení. Na základě těchto doporučení by měla být naléhavě přijata veškerá opatření, která budou považována za nutná. |
| --- | --- |

5.3

EHSV konstatuje, že směrnice ponechává stranou důležité otázky připravenosti na mimořádné situace mimo areál zařízení a komunikace v případě krizových situací, které však jsou předmětem stávajícího přezkumu a má k nim být do konce roku 2013 předložena zpráva obsahující doporučení. Na základě těchto doporučení by měla být naléhavě přijata veškerá opatření, která budou považována za nutná.

| 5.4 | Otázka ochrany jaderných zařízení před teroristickými útoky byla zkoumána odděleně, souběžně s programem zátěžových testů, a s výsledky byla Evropská rada seznámena v roce 2012. Členské státy považují bezpečnostní opatření za svou výlučnou pravomoc, na kterou se opatření směrnice o jaderné bezpečnosti nevztahují. Stojí za zmínku, že japonský orgán pro jaderný dozor se v analýze havárie ve Fukušimě rozhodl požádat všechny jaderné elektrárny, aby přijaly vhodná opatření a zajistily ochranu jaderných elektráren před možnými teroristickými útoky. |
| --- | --- |

5.4

Otázka ochrany jaderných zařízení před teroristickými útoky byla zkoumána odděleně, souběžně s programem zátěžových testů, a s výsledky byla Evropská rada seznámena v roce 2012. Členské státy považují bezpečnostní opatření za svou výlučnou pravomoc, na kterou se opatření směrnice o jaderné bezpečnosti nevztahují. Stojí za zmínku, že japonský orgán pro jaderný dozor se v analýze havárie ve Fukušimě rozhodl požádat všechny jaderné elektrárny, aby přijaly vhodná opatření a zajistily ochranu jaderných elektráren před možnými teroristickými útoky.

| 5.5 | Směrnice do jisté míry rozšiřuje legislativní požadavky. Je důležité, že nové požadavky jsou nutné, přiměřené a slouží účelu zajištění veřejné bezpečnosti. EHSV zastává názor, že v pozměňující směrnici se podařilo dosáhnout vhodné vyváženosti. |
| --- | --- |

5.5

Směrnice do jisté míry rozšiřuje legislativní požadavky. Je důležité, že nové požadavky jsou nutné, přiměřené a slouží účelu zajištění veřejné bezpečnosti. EHSV zastává názor, že v pozměňující směrnici se podařilo dosáhnout vhodné vyváženosti.

6.   Odstraní návrh slabé stránky zjištěné ve stávající směrnici?

| 6.1 | Nadále přetrvávající rozdíly mezi členskými státy vedou k neexistenci jednotné koncepce jaderné bezpečnosti. Toto zjištění Komise označila za klíčový aspekt, který lze napravit prostřednictvím legislativního rámce. Neexistují kodifikované mechanismy EU pro dosažení dohody o technických normách a o způsobech provádění bezpečnostních prověrek. Pozměňující článek 8f takový mechanismus zavádí, ačkoli EHSV se domnívá, že věta „členské státy (...) společně vytvoří a zavedou za podpory příslušných dozorných orgánů pokyny...“ postrádá přesnost a dává najevo nedostatečné odhodlání v této věci. Účinnost této koncepce by tedy měla být předmětem přezkumu a v případě opodstatněných pochyb by mělo být zváženo založení agentury EU pro dozor nad jadernou bezpečností. Takový přístup by přinesl podstatné výhody z hlediska dostupnosti kvalifikovaných pracovníků a zdrojů pro menší členské státy. |
| --- | --- |

6.1

Nadále přetrvávající rozdíly mezi členskými státy vedou k neexistenci jednotné koncepce jaderné bezpečnosti. Toto zjištění Komise označila za klíčový aspekt, který lze napravit prostřednictvím legislativního rámce. Neexistují kodifikované mechanismy EU pro dosažení dohody o technických normách a o způsobech provádění bezpečnostních prověrek. Pozměňující článek 8f takový mechanismus zavádí, ačkoli EHSV se domnívá, že věta „členské státy (...) společně vytvoří a zavedou za podpory příslušných dozorných orgánů pokyny...“ postrádá přesnost a dává najevo nedostatečné odhodlání v této věci. Účinnost této koncepce by tedy měla být předmětem přezkumu a v případě opodstatněných pochyb by mělo být zváženo založení agentury EU pro dozor nad jadernou bezpečností. Takový přístup by přinesl podstatné výhody z hlediska dostupnosti kvalifikovaných pracovníků a zdrojů pro menší členské státy.

| 6.2 | Je třeba se zabývat otázkami nezávislosti vnitrostátních dozorných orgánů, sdílené odpovědnosti, nedostatku koordinace, přiměřených zdrojů a vymezení pravomocí. Pozměňující článek 5 stanovuje členským státům mnohem konkrétnější legislativní požadavky, které by ve značné míře měly tyto otázky vyřešit. Přitom však je naléhavě nutné ověřit nezávislost a pravomoc vnitrostátních dozorných orgánů, což je jedna z oblastí konkrétně zmíněných ve zprávě Komise. Toto ověření by mělo být chápáno jako prostředek ke zvýšení nezávislosti těchto orgánů spíše než její omezení a nemělo by být ponecháno až na pravidelné vlastní hodnocení vnitrostátních rámců prováděné jednou za deset let s doplňujícím mezinárodním vzájemným hodnocením. EHSV navrhuje, aby posouzení a vzájemná hodnocení proběhla v členských státech nejpozději koncem roku 2018 a poté každých šest let. |
| --- | --- |

6.2

Je třeba se zabývat otázkami nezávislosti vnitrostátních dozorných orgánů, sdílené odpovědnosti, nedostatku koordinace, přiměřených zdrojů a vymezení pravomocí. Pozměňující článek 5 stanovuje členským státům mnohem konkrétnější legislativní požadavky, které by ve značné míře měly tyto otázky vyřešit. Přitom však je naléhavě nutné ověřit nezávislost a pravomoc vnitrostátních dozorných orgánů, což je jedna z oblastí konkrétně zmíněných ve zprávě Komise. Toto ověření by mělo být chápáno jako prostředek ke zvýšení nezávislosti těchto orgánů spíše než její omezení a nemělo by být ponecháno až na pravidelné vlastní hodnocení vnitrostátních rámců prováděné jednou za deset let s doplňujícím mezinárodním vzájemným hodnocením. EHSV navrhuje, aby posouzení a vzájemná hodnocení proběhla v členských státech nejpozději koncem roku 2018 a poté každých šest let.

| 6.3 | Mechanismy pro monitoring a ověřování na úrovni EU jsou v současnosti omezeny na vzájemné hodnocení vnitrostátního rámce pro jadernou bezpečnost a příslušných dozorných orgánů. Kapitola 2a pozměňující směrnice značně rozšiřuje rozsah mezinárodních vzájemných hodnocení, což je vítaným přínosem. Nicméně, harmonogram posuzování „jednoho či více konkrétních témat“ jednou za šest let ponechává prostor tomu, aby některá témata nebyla do hloubky prozkoumána celá desetiletí. Výbor proto navrhuje, aby přezkumy jednotlivých témat probíhaly souběžně s postupem přezkumu Úmluvy o jaderné bezpečnosti, který se koná každé tři roky. Do diskuse o tom, která konkrétní témata budou předmětem přezkumu, by také v rámci úsilí o transparentnost měla být zapojena veřejnost. |
| --- | --- |

6.3

Mechanismy pro monitoring a ověřování na úrovni EU jsou v současnosti omezeny na vzájemné hodnocení vnitrostátního rámce pro jadernou bezpečnost a příslušných dozorných orgánů. Kapitola 2a pozměňující směrnice značně rozšiřuje rozsah mezinárodních vzájemných hodnocení, což je vítaným přínosem. Nicméně, harmonogram posuzování „jednoho či více konkrétních témat“ jednou za šest let ponechává prostor tomu, aby některá témata nebyla do hloubky prozkoumána celá desetiletí. Výbor proto navrhuje, aby přezkumy jednotlivých témat probíhaly souběžně s postupem přezkumu Úmluvy o jaderné bezpečnosti, který se koná každé tři roky. Do diskuse o tom, která konkrétní témata budou předmětem přezkumu, by také v rámci úsilí o transparentnost měla být zapojena veřejnost.

| 6.4 | Na informování veřejnosti a na transparentnost je v pozměňující směrnici kladen mnohem větší důraz, v některých případech se specifickými požadavky nahrazujícími stávající požadavky obecné povahy. Zapojení do mechanismů konzultace a informování veřejnosti však v praxi často bývá pro jednotlivce nebo organizace občanské společnosti obtížné. Efektivnost zapojení veřejnosti byla zřejmá na obou schůzích pořádaných ENSREG v souvislosti se zátěžovými testy. EHSV navrhuje, aby členské státy měly povinnost zajistit veřejnosti a organizacím občanské společnosti aktivní podporu při přípravě – ve spolupráci s dozorným orgánem – participativních postupů pro zapojení a konzultace veřejnosti při plánování, přezkumu a rozhodování. To by se mělo vztahovat také na formální či faktické prodlužování životnosti jaderných zařízení. Zavedené postupy, jako je model pro transparentnost RISCOM (http://www.karita.se/our_approach/riscom_model.php), by při nezávislém provádění mohly nabídnout účinná řešení. |
| --- | --- |

6.4

Na informování veřejnosti a na transparentnost je v pozměňující směrnici kladen mnohem větší důraz, v některých případech se specifickými požadavky nahrazujícími stávající požadavky obecné povahy. Zapojení do mechanismů konzultace a informování veřejnosti však v praxi často bývá pro jednotlivce nebo organizace občanské společnosti obtížné. Efektivnost zapojení veřejnosti byla zřejmá na obou schůzích pořádaných ENSREG v souvislosti se zátěžovými testy. EHSV navrhuje, aby členské státy měly povinnost zajistit veřejnosti a organizacím občanské společnosti aktivní podporu při přípravě – ve spolupráci s dozorným orgánem – participativních postupů pro zapojení a konzultace veřejnosti při plánování, přezkumu a rozhodování. To by se mělo vztahovat také na formální či faktické prodlužování životnosti jaderných zařízení. Zavedené postupy, jako je model pro transparentnost RISCOM (http://www.karita.se/our_approach/riscom_model.php), by při nezávislém provádění mohly nabídnout účinná řešení.

| 6.5 | Nahlížení na to, co tvoří komplexní koncepci jaderné bezpečnosti, se neustále vyvíjí. V období intenzivních diskusí následujících po havárii ve Fukušimě si získaly rozsáhlejší podporu etické, socioekonomické a psychologické faktory. Výbor je přesvědčen, že zejména v období transformace a celosvětových tlaků by taková analýza prospěla i dalším oblastem výroby a využívání energie. |
| --- | --- |

6.5

Nahlížení na to, co tvoří komplexní koncepci jaderné bezpečnosti, se neustále vyvíjí. V období intenzivních diskusí následujících po havárii ve Fukušimě si získaly rozsáhlejší podporu etické, socioekonomické a psychologické faktory. Výbor je přesvědčen, že zejména v období transformace a celosvětových tlaků by taková analýza prospěla i dalším oblastem výroby a využívání energie.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 56–63.

1

Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 135–139.

Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 140-146.

(2)  Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 56–63.

2

(3)  Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 140–146.

3

(4)  COM(2012) 571 final.

4

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/97

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení v oblasti rybolovu a zdraví zvířat z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii

COM(2013) 417 final – 2013/0191 (COD)

a k

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění některé směrnice v oblasti životního prostředí, zemědělství, sociální politiky a veřejného zdraví z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii

COM(2013) 418 final – 2013/0192 (COD

2013/C 341/22

Dne 1. července 2013 se Evropský parlament a ve dnech 27. června a 16. července 2013 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 a článkem 141, čl. 153 odst. 2, článkem 168 a čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění některá nařízení v oblasti rybolovu a zdraví zvířat z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii

COM(2013) 417 final – 2013/0191 COD

a

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění některé směrnice v oblasti životního prostředí, zemědělství, sociální politiky a veřejného zdraví z důvodu změny statusu Mayotte vůči Unii

COM(2013) 418 final – 2013/0192 COD.

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), 170 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 12 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 21.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 341/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 341/98

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státu (přepracované znění)

COM(2013) 311 final – 2013/0162 (COD)

2013/C 341/23

Dne 10. června 2013 se Evropský parlament a dne 24. června 2013 Rada, v souladu s články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského Parlamentu a Rady o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státu (přepracované znění)

COM(2013) 311 final – 2013/0162 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, rozhodl se na 492. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. září 2013 (jednání dne 18. září 2013), 192 hlasy pro, 10 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 18. září 2013.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---