# Euroopa Liidu C 368/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.368.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 368 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide17. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.368.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 368

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide17. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2013/C 368/01 | Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Hispaania majanduspartnerluse programmi kohta | 1 |
| 2013/C 368/02 | Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Prantsusmaa majanduspartnerluse programmi kohta | 4 |
| 2013/C 368/03 | Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Sloveenia majanduspartnerluse programmi kohta | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2013/C 368/01

Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Hispaania majanduspartnerluse programmi kohta

1

2013/C 368/02

Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Prantsusmaa majanduspartnerluse programmi kohta

4

2013/C 368/03

Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Sloveenia majanduspartnerluse programmi kohta

7

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 368/04 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 9 |
| 2013/C 368/05 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 11 |
| 2013/C 368/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7016 – MHI/MH Power Systems) (
  1
  ) | 12 |
| 2013/C 368/07 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7073 – KKR/Arle Capital/Hilding Anders) (
  1
  ) | 12 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 368/04

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

9

2013/C 368/05

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

11

2013/C 368/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7016 – MHI/MH Power Systems) (
  1
  )

1

12

2013/C 368/07

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7073 – KKR/Arle Capital/Hilding Anders) (
  1
  )

1

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 368/08 | Euro vahetuskurss | 13 |
| | Euroopa Ombudsman |
| 2013/C 368/09 | Aastaaruanne 2012 | 14 |
| 2013/C 368/10 | Euroopa Ombudsmani põhikirja artikli 3 lõike 7 kohaselt koostatud eriettekanne Euroopa Parlamendile | 15 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 368/11 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 16 |
| 2013/C 368/12 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 16 |
| 2013/C 368/13 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 17 |
| 2013/C 368/14 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 368/08

Euro vahetuskurss

13

Euroopa Ombudsman

2013/C 368/09

Aastaaruanne 2012

14

2013/C 368/10

Euroopa Ombudsmani põhikirja artikli 3 lõike 7 kohaselt koostatud eriettekanne Euroopa Parlamendile

15

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 368/11

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

16

2013/C 368/12

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

16

2013/C 368/13

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

17

2013/C 368/14

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

17

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 368/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7113 – PPF Group/Telefónica Czech Republic/Telefónica Slovakia) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 368/16 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7006 – OAO Lukoil/Lubricant Business OMV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 368/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7113 – PPF Group/Telefónica Czech Republic/Telefónica Slovakia) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

2013/C 368/16

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7006 – OAO Lukoil/Lubricant Business OMV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. detsember 2013,

Hispaania majanduspartnerluse programmi kohta

2013/C 368/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(1)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist.

| (2) | Määruses (EL) nr 473/2013kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 473/2013kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme.

| (3) | Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke.

| (4) | Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu otsuse 2009/417/EÜ, (2) mille kohaselt rakendati Hispaania suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 enne määruse (EL) nr 473/2013 jõustumist algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu otsuse 2009/417/EÜ, (2) mille kohaselt rakendati Hispaania suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 enne määruse (EL) nr 473/2013 jõustumist algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse.

| (5) | Hispaania esitas 1. oktoobril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse eelkõige eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine. Majanduspartnerluse programm hõlmab meetmeid, mille eesmärk on rakendada nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega („nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus”) Hispaaniale esitatud 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi: (3) i) tagada eelarve diferentseeritud ja majanduskasvu hoogustav korrigeerimine (riigipõhised soovitused 1 ja 2), ii) taastada majandusele laenuandmine (riigipõhine soovitus 3), iii) võidelda tööpuuduse ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega (riigipõhised soovitused 4, 5 ja 6), iv) edendada konkurentsivõimet ja majanduskasvu (riigipõhised soovitused 7 ja 8) ning v) ajakohastada avalikku haldust (riigipõhine soovitus 9). |
| --- | --- |

(5)

Hispaania esitas 1. oktoobril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse eelkõige eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine. Majanduspartnerluse programm hõlmab meetmeid, mille eesmärk on rakendada nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega („nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus”) Hispaaniale esitatud 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi: (3) i) tagada eelarve diferentseeritud ja majanduskasvu hoogustav korrigeerimine (riigipõhised soovitused 1 ja 2), ii) taastada majandusele laenuandmine (riigipõhine soovitus 3), iii) võidelda tööpuuduse ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega (riigipõhised soovitused 4, 5 ja 6), iv) edendada konkurentsivõimet ja majanduskasvu (riigipõhised soovitused 7 ja 8) ning v) ajakohastada avalikku haldust (riigipõhine soovitus 9).

| (6) | Fiskaalsed struktuurimeetmed, mida Hispaania kavatseb võtta, on järgmised: i) eelarvesuundumuste range järelevalve piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ii) sõltumatu eelarveasutuse loomine, iii) tervishoiu ja avaliku halduse kulude vähendamine, iv) riigi võlgnevuste kustutamine äriettevõtjate ees, v) hinnainertsi vähendamine riigi tuludes ja kuludes, vi) pensionide jätkusuutlikkuse suurendamine, vii) maksusüsteemi lihtsustamine ja tõhustamine, viii) võitlus varimajandusega ning ix) avaliku halduse tõhustamine. Tulemusliku rakendamise korral võib loota, et need meetmed aitavad Hispaania ülemäärast eelarvepuudujääki püsivalt korrigeerida. |
| --- | --- |

(6)

Fiskaalsed struktuurimeetmed, mida Hispaania kavatseb võtta, on järgmised: i) eelarvesuundumuste range järelevalve piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ii) sõltumatu eelarveasutuse loomine, iii) tervishoiu ja avaliku halduse kulude vähendamine, iv) riigi võlgnevuste kustutamine äriettevõtjate ees, v) hinnainertsi vähendamine riigi tuludes ja kuludes, vi) pensionide jätkusuutlikkuse suurendamine, vii) maksusüsteemi lihtsustamine ja tõhustamine, viii) võitlus varimajandusega ning ix) avaliku halduse tõhustamine. Tulemusliku rakendamise korral võib loota, et need meetmed aitavad Hispaania ülemäärast eelarvepuudujääki püsivalt korrigeerida.

| (7) | Hispaania majanduspartnerluse programmi raames hinnatakse ka edusamme piirkondliku rahanduse järelevalve tõhustamisel kooskõlas eelarvestabiilsuse alusseaduse, piirkonna likviidsusfondi ja tarnijate maksekavaga. Sellegipoolest ei nähta sellega ette täiendavaid samme eelarvestabiilsuse alusseaduses ette nähtud ennetavate ja korrigeerivate meetmete range ja läbipaistva jõustamise tõhustamiseks, sh näiteks piirkonna majandus- ja finantskavade kvartaalsete hindamisaruannete ning nõuetele mittevastavate üksuste suhtes karistuste kehtestamise või kehtestamata jätmise põhjuste õigeaegse avaldamise kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Hispaania majanduspartnerluse programmi raames hinnatakse ka edusamme piirkondliku rahanduse järelevalve tõhustamisel kooskõlas eelarvestabiilsuse alusseaduse, piirkonna likviidsusfondi ja tarnijate maksekavaga. Sellegipoolest ei nähta sellega ette täiendavaid samme eelarvestabiilsuse alusseaduses ette nähtud ennetavate ja korrigeerivate meetmete range ja läbipaistva jõustamise tõhustamiseks, sh näiteks piirkonna majandus- ja finantskavade kvartaalsete hindamisaruannete ning nõuetele mittevastavate üksuste suhtes karistuste kehtestamise või kehtestamata jätmise põhjuste õigeaegse avaldamise kaudu.

| (8) | Sõltumatu eelarveasutuse loomine kooskõlas määruse (EL) nr 473/2013 nõuetega peaks aitama tõhustada Hispaania rahanduse järelevalvet ja eelarve-eesmärkidest hälbimise varast tuvastamist. Sõltumatu eelarveasutus annab nõu ka eelarvestabiilsuse alusseaduses ette nähtud ennetavate, korrigeerivate ja jõustamismeetmete ning piirkondade eelarve-eesmärkide määratlemise asjus. Siiski oleks võinud tugevdada mõningaid institutsioonilisi sätteid, et tagada eelarveasutuse tegevuse sõltumatus. |
| --- | --- |

(8)

Sõltumatu eelarveasutuse loomine kooskõlas määruse (EL) nr 473/2013 nõuetega peaks aitama tõhustada Hispaania rahanduse järelevalvet ja eelarve-eesmärkidest hälbimise varast tuvastamist. Sõltumatu eelarveasutus annab nõu ka eelarvestabiilsuse alusseaduses ette nähtud ennetavate, korrigeerivate ja jõustamismeetmete ning piirkondade eelarve-eesmärkide määratlemise asjus. Siiski oleks võinud tugevdada mõningaid institutsioonilisi sätteid, et tagada eelarveasutuse tegevuse sõltumatus.

| (9) | Isegi kui majanduspartnerluse programmis ei esitata 2014. aasta märtsiks peamiste kuluartiklite igakülgse süsteemse läbivaatamise kavasid, nagu märgitakse 2013. aasta riigipõhistes soovitustes, annavad tervishoiu, tööhõivepoliitika ja avaliku halduse kulude ratsionaliseerimise meetmed mõningat teavet mõne peamise kuluartikli kohta. Tervishoiukulude valdkonnas võiks hüvitatavate teenuste nimekirja ja ravimite võrdlushindade läbivaatamine ning tervise valdkonna tarnete keskse hankeplatvormi kasutuselevõtmine aidata riigi vahendeid tõhusamalt kasutada. Avaliku halduse valdkonnas loodetakse reformidelt kolme aasta jooksul säästu tänu üldisele tõhustamisele, eelkõige kõrvaldades dubleeritud haldusstruktuurid, vaadates läbi üldkulud, ratsionaliseerides nn institutsioonilist juhtimist ning reformides kohalikke üksusi. Loodetava säästu saavutamiseks on nõutav kõigi nende meetmete range järelevalve ja jõustamine. Tõhususe suurendamiseks keskpika perioodi jooksul on äärmiselt oluline kohalik vastutus avaliku halduse reformi eest. |
| --- | --- |

(9)

Isegi kui majanduspartnerluse programmis ei esitata 2014. aasta märtsiks peamiste kuluartiklite igakülgse süsteemse läbivaatamise kavasid, nagu märgitakse 2013. aasta riigipõhistes soovitustes, annavad tervishoiu, tööhõivepoliitika ja avaliku halduse kulude ratsionaliseerimise meetmed mõningat teavet mõne peamise kuluartikli kohta. Tervishoiukulude valdkonnas võiks hüvitatavate teenuste nimekirja ja ravimite võrdlushindade läbivaatamine ning tervise valdkonna tarnete keskse hankeplatvormi kasutuselevõtmine aidata riigi vahendeid tõhusamalt kasutada. Avaliku halduse valdkonnas loodetakse reformidelt kolme aasta jooksul säästu tänu üldisele tõhustamisele, eelkõige kõrvaldades dubleeritud haldusstruktuurid, vaadates läbi üldkulud, ratsionaliseerides nn institutsioonilist juhtimist ning reformides kohalikke üksusi. Loodetava säästu saavutamiseks on nõutav kõigi nende meetmete range järelevalve ja jõustamine. Tõhususe suurendamiseks keskpika perioodi jooksul on äärmiselt oluline kohalik vastutus avaliku halduse reformi eest.

| (10) | Eelarvestabiilsuse alusseaduse käimasoleva läbivaatamise eesmärk on tugevdada rahandusministeeriumi volitusi teostada erinevate keskvalitsuse tasandite rahaliste vahendite ja võlgnevuste järelevalvet. Eesmärk on kõrvaldada avaliku sektori võlgnevused äriettevõtjatele ja vältida selliste võlgnevuste kuhjumist, mis paneks ohtu iga konkreetse avaliku halduse üksuse finantsstabiilsuse. Seaduseelnõu tugevdab eelarvedistsipliini kõigis keskvalitsuse allsektorites. |
| --- | --- |

(10)

Eelarvestabiilsuse alusseaduse käimasoleva läbivaatamise eesmärk on tugevdada rahandusministeeriumi volitusi teostada erinevate keskvalitsuse tasandite rahaliste vahendite ja võlgnevuste järelevalvet. Eesmärk on kõrvaldada avaliku sektori võlgnevused äriettevõtjatele ja vältida selliste võlgnevuste kuhjumist, mis paneks ohtu iga konkreetse avaliku halduse üksuse finantsstabiilsuse. Seaduseelnõu tugevdab eelarvedistsipliini kõigis keskvalitsuse allsektorites.

| (11) | Indekseerimise lõpetamise seaduse eelnõu eesmärk on kaotada jäikade hindade ja lõivude indekseerimissüsteemid. Selle reguleerimisalast jäävad välja olemasolevad kollektiivläbirääkimiste, finantssektori instrumentide ja pensionimehhanismid; pensionikavasid reformitakse eraldi, nagu on osutatud põhjenduses 12. Seadus tagab jõustumise järel tõenäoliselt mõninga eelarvesäästu, aidates samal ajal vähendada teisest mõju hindadele ning toetades ostujõudu ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(11)

Indekseerimise lõpetamise seaduse eelnõu eesmärk on kaotada jäikade hindade ja lõivude indekseerimissüsteemid. Selle reguleerimisalast jäävad välja olemasolevad kollektiivläbirääkimiste, finantssektori instrumentide ja pensionimehhanismid; pensionikavasid reformitakse eraldi, nagu on osutatud põhjenduses 12. Seadus tagab jõustumise järel tõenäoliselt mõninga eelarvesäästu, aidates samal ajal vähendada teisest mõju hindadele ning toetades ostujõudu ja konkurentsivõimet.

| (12) | Hiljutised ja kavandatavad muudatused pensionisüsteemis on märkimisväärsed. Kavandatav jätkusuutlikkusteguri reguleerimine ja uus pensionide indekseerimise valem koos 2012. aasta märtsis vastu võetud ennetähtaegselt pensionile jäämise reformiga on olulised sammud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisel ja kiiresti kasvavate pensionikulude ohjeldamisel. |
| --- | --- |

(12)

Hiljutised ja kavandatavad muudatused pensionisüsteemis on märkimisväärsed. Kavandatav jätkusuutlikkusteguri reguleerimine ja uus pensionide indekseerimise valem koos 2012. aasta märtsis vastu võetud ennetähtaegselt pensionile jäämise reformiga on olulised sammud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisel ja kiiresti kasvavate pensionikulude ohjeldamisel.

| (13) | Seoses maksusüsteemi süsteemse läbivaatamisega (riigipõhine soovitus 2) viidatakse majanduspartnerluse programmis eksperdirühma järeldustele, mis esitatakse 2014. aasta veebruaris, ja millele valitsus hiljem hinnangu annab. Kõnealuses programmis esitatakse ka meetmeid (näiteks uus fluorgaasimaks) vastuseks soovitusele astuda täiendavaid samme keskkonnaalase maksustamise alal. |
| --- | --- |

(13)

Seoses maksusüsteemi süsteemse läbivaatamisega (riigipõhine soovitus 2) viidatakse majanduspartnerluse programmis eksperdirühma järeldustele, mis esitatakse 2014. aasta veebruaris, ja millele valitsus hiljem hinnangu annab. Kõnealuses programmis esitatakse ka meetmeid (näiteks uus fluorgaasimaks) vastuseks soovitusele astuda täiendavaid samme keskkonnaalase maksustamise alal.

| (14) | Majanduspartnerluse programmis osutatakse ka maksupettuste ja deklareerimata töö vastase võitluse meetmetele, sealhulgas iga-aastane maksu- ja tollikontrollide kava, mis tuleb vastu võtta 2014. aasta alguses, samuti tööhõive ja sotsiaalkindlustuse valdkonna pettustevastase kava jätkuv rakendamine. Nendest jõupingutustest loodetakse täiendavat tulu, mis aitab kaasa eelarve tugevdamisele. |
| --- | --- |

(14)

Majanduspartnerluse programmis osutatakse ka maksupettuste ja deklareerimata töö vastase võitluse meetmetele, sealhulgas iga-aastane maksu- ja tollikontrollide kava, mis tuleb vastu võtta 2014. aasta alguses, samuti tööhõive ja sotsiaalkindlustuse valdkonna pettustevastase kava jätkuv rakendamine. Nendest jõupingutustest loodetakse täiendavat tulu, mis aitab kaasa eelarve tugevdamisele.

| (15) | Majanduspartnerluse programmis pööratakse olulist tähelepanu tööturu küsimustele, sealhulgas 2012. aasta tööturu reformi hindamine, käimasolev aktiivse tööturupoliitika reform, noorte ettevõtluse ja tööhõive strateegia rakendamine ning avaliku ja erasektori partnerluse kasutuselevõtmine tööhõiveteenustes. Siiski ei ole mingeid konkreetseid plaane avalike tööhõiveteenuste edasiseks ajakohastamiseks peale koostöö eratööhõiveasutustega. Peale selle ei näe majanduspartnerluse programm pärast 2012. aasta tööturu reformi hindamist ette meetmeid reformi edasiseks kinnistamiseks. Seda arvestades tundub reform olevat edendanud äriühingute sisemist paindlikkust ja palgatõusu piiramist, vähendades sellega, kui muud tegurid jäävad samaks, tööhõive kaotust. |
| --- | --- |

(15)

Majanduspartnerluse programmis pööratakse olulist tähelepanu tööturu küsimustele, sealhulgas 2012. aasta tööturu reformi hindamine, käimasolev aktiivse tööturupoliitika reform, noorte ettevõtluse ja tööhõive strateegia rakendamine ning avaliku ja erasektori partnerluse kasutuselevõtmine tööhõiveteenustes. Siiski ei ole mingeid konkreetseid plaane avalike tööhõiveteenuste edasiseks ajakohastamiseks peale koostöö eratööhõiveasutustega. Peale selle ei näe majanduspartnerluse programm pärast 2012. aasta tööturu reformi hindamist ette meetmeid reformi edasiseks kinnistamiseks. Seda arvestades tundub reform olevat edendanud äriühingute sisemist paindlikkust ja palgatõusu piiramist, vähendades sellega, kui muud tegurid jäävad samaks, tööhõive kaotust.

| (16) | Ka toote- ja teenuseturu reformid liiguvad õiges suunas. Majanduspartnerluse programm annab teavet selliste meetmete kohta nagu turu ühtsuse tagamise seaduse eelnõu, professionaalsete teenuse seaduse eelnõu ja ettevõtlusseadus. Peale selle rõhutab majanduspartnerluse programm elektrienergia tariifipuudujäägi vähendamise meetmeid. Need veel elluviimata meetmed võiksid aidata ohjeldada elektrienergia tariifi võlga ja riigi rahanduse vastavaid tingimuslikke kohustusi, |
| --- | --- |

(16)

Ka toote- ja teenuseturu reformid liiguvad õiges suunas. Majanduspartnerluse programm annab teavet selliste meetmete kohta nagu turu ühtsuse tagamise seaduse eelnõu, professionaalsete teenuse seaduse eelnõu ja ettevõtlusseadus. Peale selle rõhutab majanduspartnerluse programm elektrienergia tariifipuudujäägi vähendamise meetmeid. Need veel elluviimata meetmed võiksid aidata ohjeldada elektrienergia tariifi võlga ja riigi rahanduse vastavaid tingimuslikke kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Hispaania majanduspartnerluse programm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 1. oktoobril 2013, sisaldab üldiselt asjakohaseid eelarve- ja struktuurireforme, mis toetavad ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikku ja püsivat korrigeerimist. Majanduspartnerluse programm kinnitab eelarvereformi ning 2013. aasta riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis sisalduvate muude struktuurireformide tegevus- ja ajakava, ning annab mõningatel juhtudel üksikasjalikumat teavet meetmete sisu ja eeldatava ajakava kohta. Siiski on mõne nõukogu soovituse suhtes seni võetud vaid osaliselt konkreetseid meetmeid. Nii on näiteks tähtsamate kuluartiklite süsteemse läbivaatamisega eesmärgil suurendada avaliku sektori kulutamise tõhusust (riigipõhine soovitus 1). Peale selle osutatakse majanduspartnerluse programmis seoses maksusüsteemi läbivaatamisega (riigipõhine soovitus 2) peamiselt eksperdirühma järeldustele, mis kavatsetakse esitada 2014. aasta veebruaris. Enamikul juhtudest tuleb reformid alles vastu võtta ja/või täielikult rakendada, arvestades, et kiire ja täielik rakendamine on majanduspartnerluse programmi edu võti. Komisjon ja nõukogu jälgivad reformide rakendamist Euroopa poolaasta raames.

Brüssel, 10. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

(2)  Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/417/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Hispaanias (ELT L 135, 30.5.2009, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus, milles käsitletakse Hispaania 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (ELT C 217, 30.7.2013, lk 81).

3

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/4

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. detsember 2013,

Prantsusmaa majanduspartnerluse programmi kohta

2013/C 368/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(1)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist.

| (2) | Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme.

| (3) | Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke.

| (4) | Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu otsuse 2009/414/EÜ, (2) mille kohaselt rakendati Prantsusmaa suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 enne määruse (EL) nr 473/2013 jõustumist algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse („nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitus”). Seoses sellega paluti Prantsusmaal esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu otsuse 2009/414/EÜ, (2) mille kohaselt rakendati Prantsusmaa suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 enne määruse (EL) nr 473/2013 jõustumist algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse („nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitus”). Seoses sellega paluti Prantsusmaal esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013.

| (5) | Prantsusmaa esitas 1. oktoobril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse eelkõige eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine. Majanduspartnerluse programm hõlmab meetmeid, mille eesmärk on rakendada nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega („nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus”) Prantsusmaale esitatud 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi: (3) i) tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus (riigipõhine soovitus 1), lihtsustades samal ajal maksusüsteemi (riigipõhine soovitus 5), ii) taastada konkurentsivõime tootmiskulude vähendamise meetmete abil (riigipõhine soovitus 2), parandada ärikeskkonda (riigipõhine soovitus 3) ja tihendada konkurentsi (riigipõhine soovitus 4) ning iii) võidelda tööpuuduse ja ebavõrdsusega tööturul (riigipõhine soovitus 6). |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa esitas 1. oktoobril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse eelkõige eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine. Majanduspartnerluse programm hõlmab meetmeid, mille eesmärk on rakendada nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega („nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus”) Prantsusmaale esitatud 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi: (3) i) tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus (riigipõhine soovitus 1), lihtsustades samal ajal maksusüsteemi (riigipõhine soovitus 5), ii) taastada konkurentsivõime tootmiskulude vähendamise meetmete abil (riigipõhine soovitus 2), parandada ärikeskkonda (riigipõhine soovitus 3) ja tihendada konkurentsi (riigipõhine soovitus 4) ning iii) võidelda tööpuuduse ja ebavõrdsusega tööturul (riigipõhine soovitus 6).

| (6) | Majanduspartnerluse programm keskendub meetmetele, mida mõne väga vähese erandiga on juba rakendatud või mis on vastuvõtmisel. Programm annab vähe teavet valitsuse strateegia kohta kuni 2015. aastani, mis on ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tähtaeg. Prantsusmaa on viinud läbi või kavandab järgmisi eelarve- ja struktuurireforme: i) valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed, eelkõige jõupingutused kulude kasvu ohjeldamiseks, ii) sõltumatu eelarvenõukogu loomine, iii) pensionisüsteemi reform, iv) maksusüsteemi lihtsustamine, v) tööjõukulude vähendamine. Täiendavad struktuurireformid, mis mõjutavad majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning seega kaudselt eelarvepuudujäägi vähendamist, on: i) ettevõtjate innovatsiooni- ja ekspordivõime toetamine, ii) konkurentsi tihendamise ja tõhususe suurendamise meetmed võrgutööstustes ja mõningates reguleeritud sektorites, iii) tööturureform ning iv) noorte tööhõive toetamine. |
| --- | --- |

(6)

Majanduspartnerluse programm keskendub meetmetele, mida mõne väga vähese erandiga on juba rakendatud või mis on vastuvõtmisel. Programm annab vähe teavet valitsuse strateegia kohta kuni 2015. aastani, mis on ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tähtaeg. Prantsusmaa on viinud läbi või kavandab järgmisi eelarve- ja struktuurireforme: i) valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise meetmed, eelkõige jõupingutused kulude kasvu ohjeldamiseks, ii) sõltumatu eelarvenõukogu loomine, iii) pensionisüsteemi reform, iv) maksusüsteemi lihtsustamine, v) tööjõukulude vähendamine. Täiendavad struktuurireformid, mis mõjutavad majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning seega kaudselt eelarvepuudujäägi vähendamist, on: i) ettevõtjate innovatsiooni- ja ekspordivõime toetamine, ii) konkurentsi tihendamise ja tõhususe suurendamise meetmed võrgutööstustes ja mõningates reguleeritud sektorites, iii) tööturureform ning iv) noorte tööhõive toetamine.

| (7) | Riigi rahanduse valdkonnas võetud meetmete eesmärk on saavutada nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituses sedastatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid, ohjeldades eelkõige kulude, sh tervishoiukulude kasvu. Selleks on käimasoleva kulude läbivaatamise käigus korraldatud mitu riikliku poliitika hindamist ning nende alusel on tehtud konkreetseid ettepanekuid, kuid oodatud säästu suurust ei ole süsteemselt kindlaks tehtud. Peale selle koosneb osa seni väljakuulutatud meetmetest maksu- ja sotsiaalmaksevabastuste vähendamisest ja/või kaotamisest, mis tegelikult pigem suurendab maksukoormust kui vähendab kulusid. Saab näha, mil määral kulutuste läbivaatamine toob tõesti kaasa suuremaid valitsuse poliitika, avaliku sektori tegevuse ulatuse ja avalike teenuste osutamise viiside reforme. Valitsus on algatanud ka detsentraliseerimisreformi, mille eesmärk on muuta kohalike ametiasutuste ja keskvalitsuse ülesanded selgemaks, et suurendada kohalike omavalitsuste kulutuste tõhusust. Sellegipoolest ei ole praegusel etapil selge, kas see protsess aitab tõepoolest ratsionaliseerida kohaliku tasandi kulusid, ning oodatud säästu suurust ei ole kindlaks tehtud. Majanduspartnerluse programm pakub peale 2014. aasta märkimisväärsete säästueesmärkide vähe teavet tervishoiukulude kulutõhususe suurendamise meetmete kohta keskmises ja pikas perspektiivis, sh ravimite valdkonnas, võttes arvesse selle valdkonna kulude kavandatud suurenemist. |
| --- | --- |

(7)

Riigi rahanduse valdkonnas võetud meetmete eesmärk on saavutada nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituses sedastatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid, ohjeldades eelkõige kulude, sh tervishoiukulude kasvu. Selleks on käimasoleva kulude läbivaatamise käigus korraldatud mitu riikliku poliitika hindamist ning nende alusel on tehtud konkreetseid ettepanekuid, kuid oodatud säästu suurust ei ole süsteemselt kindlaks tehtud. Peale selle koosneb osa seni väljakuulutatud meetmetest maksu- ja sotsiaalmaksevabastuste vähendamisest ja/või kaotamisest, mis tegelikult pigem suurendab maksukoormust kui vähendab kulusid. Saab näha, mil määral kulutuste läbivaatamine toob tõesti kaasa suuremaid valitsuse poliitika, avaliku sektori tegevuse ulatuse ja avalike teenuste osutamise viiside reforme. Valitsus on algatanud ka detsentraliseerimisreformi, mille eesmärk on muuta kohalike ametiasutuste ja keskvalitsuse ülesanded selgemaks, et suurendada kohalike omavalitsuste kulutuste tõhusust. Sellegipoolest ei ole praegusel etapil selge, kas see protsess aitab tõepoolest ratsionaliseerida kohaliku tasandi kulusid, ning oodatud säästu suurust ei ole kindlaks tehtud. Majanduspartnerluse programm pakub peale 2014. aasta märkimisväärsete säästueesmärkide vähe teavet tervishoiukulude kulutõhususe suurendamise meetmete kohta keskmises ja pikas perspektiivis, sh ravimite valdkonnas, võttes arvesse selle valdkonna kulude kavandatud suurenemist.

| (8) | Riigi rahanduse juhtimist on karmistatud, eelkõige riigi rahanduse kõrgema nõukogu loomise teel. Riigi rahanduse kõrgem nõukogu kui seadusjärgselt sõltumatu ametiasutus esitab seisukoha eelarveprojektide ja stabiilsusprogrammide aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohta ning iga-aastaste eelarve-eesmärkide ja mitmeaastase eelarvestrateegia kooskõla kohta. Oma ülesannete raames esitas kõnealune nõukogu seisukoha Prantsusmaa poolt 30. aprillil 2013 esitatud stabiilsusprogrammi ja eelarvekava kohta. |
| --- | --- |

(8)

Riigi rahanduse juhtimist on karmistatud, eelkõige riigi rahanduse kõrgema nõukogu loomise teel. Riigi rahanduse kõrgem nõukogu kui seadusjärgselt sõltumatu ametiasutus esitab seisukoha eelarveprojektide ja stabiilsusprogrammide aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohta ning iga-aastaste eelarve-eesmärkide ja mitmeaastase eelarvestrateegia kooskõla kohta. Oma ülesannete raames esitas kõnealune nõukogu seisukoha Prantsusmaa poolt 30. aprillil 2013 esitatud stabiilsusprogrammi ja eelarvekava kohta.

| (9) | Kavandatavalt pensionireformilt võib oodata pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist. Kuni 2020. aastani võetavad meetmed keskenduvad tulupoolele, eelkõige nii töötajate kui ka tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete suurendamisele, ehkki nõukogu hoiatas oma 9. juuli 2013. aasta soovituses seda meedet võtmast. Valitsus on võtnud kohustuse kompenseerida kavandatava pensionireformi mõju tööjõukuludele 2014. aastal, vähendades makseid peretoetuste fondi. Aastatel 2020–2035 pikendatakse täispensioni saamiseks vajalikku maksete perioodi järk-järgult 43 aastani. Kavandatav reform ei täida nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitust täielikult, sest kavandatud meetmed vähendavad pensionisüsteemi rahastamislõhet aastani 2020 eeldatavasti ainult poole võrra. Seoses sellega ei ole läbi vaadatud avaliku sektori töötajate pensionikavade ulatust ja erieeskirju. Lisaks võib pensionisüsteemi rahastamislõhe aastal 2020 osutuda eeldatust suuremaks, kui reformi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium osutub ülemäära optimistlikuks, mida ei saa praeguste majanduslike suundumuste alusel täielikult välistada. Töö pingelisuse paremaks arvessevõtmiseks kavandatavate meetmete eelarvekulud on äärmiselt ebakindlad ja seega veel üheks ohuks pensionisüsteemi finantsiliste väljavaadete jaoks. |
| --- | --- |

(9)

Kavandatavalt pensionireformilt võib oodata pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist. Kuni 2020. aastani võetavad meetmed keskenduvad tulupoolele, eelkõige nii töötajate kui ka tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete suurendamisele, ehkki nõukogu hoiatas oma 9. juuli 2013. aasta soovituses seda meedet võtmast. Valitsus on võtnud kohustuse kompenseerida kavandatava pensionireformi mõju tööjõukuludele 2014. aastal, vähendades makseid peretoetuste fondi. Aastatel 2020–2035 pikendatakse täispensioni saamiseks vajalikku maksete perioodi järk-järgult 43 aastani. Kavandatav reform ei täida nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitust täielikult, sest kavandatud meetmed vähendavad pensionisüsteemi rahastamislõhet aastani 2020 eeldatavasti ainult poole võrra. Seoses sellega ei ole läbi vaadatud avaliku sektori töötajate pensionikavade ulatust ja erieeskirju. Lisaks võib pensionisüsteemi rahastamislõhe aastal 2020 osutuda eeldatust suuremaks, kui reformi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium osutub ülemäära optimistlikuks, mida ei saa praeguste majanduslike suundumuste alusel täielikult välistada. Töö pingelisuse paremaks arvessevõtmiseks kavandatavate meetmete eelarvekulud on äärmiselt ebakindlad ja seega veel üheks ohuks pensionisüsteemi finantsiliste väljavaadete jaoks.

| (10) | On tehtud täiendavaid jõupingutusi maksusüsteemi lihtsustamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks maksukulude täiendava vähendamise teel ja ettepanekutega suurendada keskkonna maksustamist. Teisest küljest ei ole eelarvekavas kavandatud mingeid meetmeid peale selle, mis on juba võetud 2013. aastal ja mille mõju suureneb 2014. aastal, et vähendada veelgi võlguoleku soodustamist äriühingute maksustamises. Muudatustega, mis tehti eelarvekavasse pärast selle esitamist komisjonile ja nõukogule kaasneb suurte äriühingute jaoks de facto kõrgem seadusjärgne tulumaksumäär, mis on vastuolus nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega vähendada seadusjärgseid määrasid, laiendades samal ajal maksubaasi. Samal ajal kui 2012. aasta detsembri otsuse kohaselt muutuvad 2014. aasta jaanuarist käibemaksumäärad, ei anta majanduspartnerluse programmis aga teavet täiendavate meetmete kohta vähendatud määrade lähendamiseks standardmäärale, nagu soovitas nõukogu. Raskeveokite keskkonnamaksu peatamine, mille valitsus kuulutas välja 29. oktoobril, tundub olevat vastuolus majanduspartnerluse programmis esitletud keskkonna maksustamise suurendamise jõupingutustega. |
| --- | --- |

(10)

On tehtud täiendavaid jõupingutusi maksusüsteemi lihtsustamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks maksukulude täiendava vähendamise teel ja ettepanekutega suurendada keskkonna maksustamist. Teisest küljest ei ole eelarvekavas kavandatud mingeid meetmeid peale selle, mis on juba võetud 2013. aastal ja mille mõju suureneb 2014. aastal, et vähendada veelgi võlguoleku soodustamist äriühingute maksustamises. Muudatustega, mis tehti eelarvekavasse pärast selle esitamist komisjonile ja nõukogule kaasneb suurte äriühingute jaoks de facto kõrgem seadusjärgne tulumaksumäär, mis on vastuolus nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega vähendada seadusjärgseid määrasid, laiendades samal ajal maksubaasi. Samal ajal kui 2012. aasta detsembri otsuse kohaselt muutuvad 2014. aasta jaanuarist käibemaksumäärad, ei anta majanduspartnerluse programmis aga teavet täiendavate meetmete kohta vähendatud määrade lähendamiseks standardmäärale, nagu soovitas nõukogu. Raskeveokite keskkonnamaksu peatamine, mille valitsus kuulutas välja 29. oktoobril, tundub olevat vastuolus majanduspartnerluse programmis esitletud keskkonna maksustamise suurendamise jõupingutustega.

| (11) | Võib eeldada, et meetmed, mille valitsus on võtnud kulude konkurentsivõime suurendamiseks, leevendavad tööjõukulude suurenemist, mis on seotud alates 2010. aastast võetud eelarve konsolideerimise meetmetega. Eelkõige vähendab 2012. aasta detsembris konkurentsivõime ja tööhõive nimel kehtestatud maksusoodustus oluliselt tööjõukulusid palkade puhul, mis on väiksemad kui 2,5 kordne miinimumpalk. Peale kohustuse kompenseerida kavandatud pensionireformi mõju 2014. aastal, kuulutas valitsus välja tulevase sotsiaalkindlustuse rahastamise reformi, mille eesmärk on mitmekesistada tulusid ja vähendada mõju tööjõukuludele. Siiski on praegusel etapil vähe teavet selle reformi üksikasjade kohta. |
| --- | --- |

(11)

Võib eeldada, et meetmed, mille valitsus on võtnud kulude konkurentsivõime suurendamiseks, leevendavad tööjõukulude suurenemist, mis on seotud alates 2010. aastast võetud eelarve konsolideerimise meetmetega. Eelkõige vähendab 2012. aasta detsembris konkurentsivõime ja tööhõive nimel kehtestatud maksusoodustus oluliselt tööjõukulusid palkade puhul, mis on väiksemad kui 2,5 kordne miinimumpalk. Peale kohustuse kompenseerida kavandatud pensionireformi mõju 2014. aastal, kuulutas valitsus välja tulevase sotsiaalkindlustuse rahastamise reformi, mille eesmärk on mitmekesistada tulusid ja vähendada mõju tööjõukuludele. Siiski on praegusel etapil vähe teavet selle reformi üksikasjade kohta.

| (12) | Majanduspartnerluse programmis esitatakse rida struktuurireforme majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamiseks ja võitluseks tööpuuduse vastu. Valitsus on võtnud konkurentsivõime suurendamiseks meetmeid, et muuta rahastamine innovaatiliste projektide jaoks kättesaadavamaks ja toetada eksportivaid äriühinguid. On käivitatud algatusi äriühingute ja ametiasutuste vahelise suhtlemise lihtsustamiseks. Peale selle nimetatakse majanduspartnerluse programmis sihtmeetmeid konkurentsi suurendamiseks teatavates reguleeritud sektorites (nt notarid ja raamatupidajad), kuid nendest meetmetest ei piisa, et täita 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi, milles nõuti teenustesektori ulatuslikku reformimist. Majanduspartnerluse programmis kirjeldatakse ka raudteesüsteemi reformi. Ehkki sellega püütakse süsteemi tõhustada, ei nähta selles ette riigisisese reisijateveo avamist konkurentsile, nagu 2013. aasta riigipõhistes soovitustes nõuti. Majanduspartnerluse programmis osutatakse ka märkimisväärsetele meetmetele, mis on võetud võitluseks tööpuuduse vastu, ehkki enamik neist olid teada juba nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovituse esitamise ajal. 14. juuni 2013. aasta seadus töökohtade tagamiseks, erimeetmed noorte ja eakamate tööhõive toetamiseks ning tulevane kutseõppe ja õpipoisiaja reform on positiivsed sammud tööjõuturu toimimise parandamiseks ja seega Prantsusmaa majanduskasvu potentsiaali suurendamiseks. Läbirääkimised töötustoetuste süsteemi üle on seevastu edasi lükatud 2014. aastasse, |
| --- | --- |

(12)

Majanduspartnerluse programmis esitatakse rida struktuurireforme majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamiseks ja võitluseks tööpuuduse vastu. Valitsus on võtnud konkurentsivõime suurendamiseks meetmeid, et muuta rahastamine innovaatiliste projektide jaoks kättesaadavamaks ja toetada eksportivaid äriühinguid. On käivitatud algatusi äriühingute ja ametiasutuste vahelise suhtlemise lihtsustamiseks. Peale selle nimetatakse majanduspartnerluse programmis sihtmeetmeid konkurentsi suurendamiseks teatavates reguleeritud sektorites (nt notarid ja raamatupidajad), kuid nendest meetmetest ei piisa, et täita 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi, milles nõuti teenustesektori ulatuslikku reformimist. Majanduspartnerluse programmis kirjeldatakse ka raudteesüsteemi reformi. Ehkki sellega püütakse süsteemi tõhustada, ei nähta selles ette riigisisese reisijateveo avamist konkurentsile, nagu 2013. aasta riigipõhistes soovitustes nõuti. Majanduspartnerluse programmis osutatakse ka märkimisväärsetele meetmetele, mis on võetud võitluseks tööpuuduse vastu, ehkki enamik neist olid teada juba nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovituse esitamise ajal. 14. juuni 2013. aasta seadus töökohtade tagamiseks, erimeetmed noorte ja eakamate tööhõive toetamiseks ning tulevane kutseõppe ja õpipoisiaja reform on positiivsed sammud tööjõuturu toimimise parandamiseks ja seega Prantsusmaa majanduskasvu potentsiaali suurendamiseks. Läbirääkimised töötustoetuste süsteemi üle on seevastu edasi lükatud 2014. aastasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Prantsusmaa majanduspartnerluse programm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 1. oktoobril 2013, sisaldavad eelarve- ja struktuurireforme, mis toetavad osaliselt ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikku ja püsivat korrigeerimist. Majanduspartnerluse programmiga nähakse ette enne nõukogu 9. juuli soovitust võetud meetmete igakülgne läbivaatamine. Samuti sisaldab see teavet täiendavate reformide kohta, mis olid käivitatud majanduspartnerluse programmi esitamise ajaks. Kuid need on ebapiisavad eelarve ja struktuurilise tasakaalutuse kõrvaldamiseks, samuti on esitatud vähe üksikasju nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovituse täitmiseks kavandatavate reformide kohta. Pensionireformi käsitleva valitsuse ettepanekuga vähendatakse pensionisüsteemi puudujääki, kuid sellest ei piisa kogu puudujäägi likvideerimiseks 2020. aastaks; keskvalitsuse ametnike ja mitmete riigi kontrolli all olevate ettevõtete töötajate pensionifondid on selleks ajahetkeks arvatavasti veel märkimisväärses puudujäägis ning reformi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium paistab liiga optimistlik. Käimasolev kulude läbivaatamine on andnud siiani piiratud tulemusi ning ei ole veel teada, kui suure kokkuhoiu see kaasa toob. Samuti on ebaselge, kas kavandatud detsentraliseerimise reform parandab kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi vahelist koordineerimist ning toob keskvalitsuse jaoks kaasa märkimisväärset kokkuhoidu. Majanduspartnerluse programm annab vähe teavet meetmete kohta, millega ohjata tervishoiule tehtavate riiklike kulutuste prognoositavat kasvu keskmises ja pikas perspektiivis.

Lisaks sellele tundub, et valitsuse hiljutised otsused maksustamise valdkonnas ei ole kooskõlas nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega ning need tekitavad ebakindlust valitsuse strateegia suhtes. Lisaks sellele tuleb täiendavalt täpsustada meetmeid, mis on aluseks valitsuse kohustusele vähendada tööjõukulusid. Kuigi juba seaduse jõu saanud reformid on positiivsed sammud, on eelarvelise ja struktuurse tasakaalustamatuse vähendamiseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et tõhusalt toetada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivat korrigeerimist ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Seepärast kutsutakse Prantsusmaad üles esitama tulevases riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis täiendavat teavet püüdluste kohta suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust kõigis keskvalitsuse allsektorites, ja eelkõige saavutada keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuse tasemete vahel parem koordineerimine ja täiendav sääst. Lisateavet oleks vaja esitada meetmete kohta, mille eesmärk on suurendada tervishoiukulude tõhusust ja hoida ära avaliku sektori töötajate pensioniskeemide prognoositavate puudujääkide survet keskvalitsusele. Samuti on vaja rohkem teavet nende meetmete kohta, mis on kavandatud tööjõukulude täiendavaks vähendamiseks, ja üldisemalt edasiste struktuurireformide kohta, mis on mõeldud majanduse kohandumisvõime ja majanduskasvu potentsiaali suurendamiseks. Komisjon ja nõukogu jälgivad reformide rakendamist Euroopa poolaasta raames.

Brüssel, 10. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

(2)  Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta otsus 2009/414/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Prantsusmaal (ELT L 135, 30.5.2009, lk 19).

2

(3)  Nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus, milles käsitletakse Prantsusmaa 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa stabiilsusprogrammi (2012–2017) kohta (ELT C 217, 30.7.2013, lk 27).

3

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. detsember 2013,

Sloveenia majanduspartnerluse programmi kohta

2013/C 368/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(1)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist.

| (2) | Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme.

| (3) | Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke.

| (4) | Nõukogu võttis 2. detsembril 2009 vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 6 vastu otsuse, mille kohaselt rakendati Sloveenia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 enne määruse (EL) nr 473/2013 jõustumist algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse. Seoses sellega paluti Sloveenial esitada 1. oktoobriks 2013 majanduspartnerluse programm, milles kirjeldatakse eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 2. detsembril 2009 vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 6 vastu otsuse, mille kohaselt rakendati Sloveenia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 enne määruse (EL) nr 473/2013 jõustumist algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse. Seoses sellega paluti Sloveenial esitada 1. oktoobriks 2013 majanduspartnerluse programm, milles kirjeldatakse eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine.

| (5) | 1. oktoobril 2013 Sloveenia esitatud majanduspartnerluse programm sisaldab meetmeid, mille eesmärk on tugevdada eelarvestrateegiat ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks korrigeerimiseks (nõukogu riigipõhine soovitus 1): toetada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust ja piirata vananemisega seotud kulusid (riigipõhine soovitus 2), reformida tööturgu (riigipõhine soovitus 3), hinnata pangandussüsteemi varade kvaliteeti (riigipõhine soovitus 4), parandada pankade reguleerivat raamistikku ja järelevalvesuutlikkust (riigipõhine soovitus 5), reformida reguleeritud kutsealasid (riigipõhine soovitus 6), lühendada kohtumenetluste kestust (riigipõhine soovitus 7), tugevdada riigiettevõtete üldjuhtimist ja erastamist (riigipõhine soovitus 8) ning restruktureerida ettevõtteid ja parandada ettevõtluskeskkonda (riigipõhine soovitus 9). |
| --- | --- |

(5)

1. oktoobril 2013 Sloveenia esitatud majanduspartnerluse programm sisaldab meetmeid, mille eesmärk on tugevdada eelarvestrateegiat ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks korrigeerimiseks (nõukogu riigipõhine soovitus 1): toetada pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust ja piirata vananemisega seotud kulusid (riigipõhine soovitus 2), reformida tööturgu (riigipõhine soovitus 3), hinnata pangandussüsteemi varade kvaliteeti (riigipõhine soovitus 4), parandada pankade reguleerivat raamistikku ja järelevalvesuutlikkust (riigipõhine soovitus 5), reformida reguleeritud kutsealasid (riigipõhine soovitus 6), lühendada kohtumenetluste kestust (riigipõhine soovitus 7), tugevdada riigiettevõtete üldjuhtimist ja erastamist (riigipõhine soovitus 8) ning restruktureerida ettevõtteid ja parandada ettevõtluskeskkonda (riigipõhine soovitus 9).

| (6) | Sloveenia kavatseb rakendada eelarve- ja struktuurimeetmeid ning reforme järgmistes valdkondades: i) maksusüsteem ja maksueeskirjade täitmine, ii) eelarveraamistik, iii) pensionisüsteem ja iv) pikaajaline hooldus. Meetmed on osaliselt asjakohased ning võib eeldada, et need aitavad Sloveenia ülemäärast eelarvepuudujääki tegelikult ja püsivalt korrigeerida. Teatavates valdkondades tuleb siiski teha veel suuremaid jõupingutusi ja meetmeid kiiremini rakendada. |
| --- | --- |

(6)

Sloveenia kavatseb rakendada eelarve- ja struktuurimeetmeid ning reforme järgmistes valdkondades: i) maksusüsteem ja maksueeskirjade täitmine, ii) eelarveraamistik, iii) pensionisüsteem ja iv) pikaajaline hooldus. Meetmed on osaliselt asjakohased ning võib eeldada, et need aitavad Sloveenia ülemäärast eelarvepuudujääki tegelikult ja püsivalt korrigeerida. Teatavates valdkondades tuleb siiski teha veel suuremaid jõupingutusi ja meetmeid kiiremini rakendada.

| (7) | Hiljutised tulusid suurendavad struktuurimeetmed, eelkõige kõrgemad käibemaksumäärad ja uus kinnisvaramaks, peaksid aitama märkimisväärselt (ligikaudu 1,3 % SKPst) kaasa riigi rahanduse konsolideerimisele. Neid meetmeid ei täiendata kulupoole struktuurimeetmetega, mis on aga olulised eelarvetasakaalu/ülejäägi saavutamiseks. Praeguste andmete põhjal on ennatlik hinnata maksueeskirjade täitmise parandamiseks võetud mitmeid haldusmeetmeid; kui need aga osutuvad tõhusaks, tugevdavad need täiendavalt riigi rahanduse jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(7)

Hiljutised tulusid suurendavad struktuurimeetmed, eelkõige kõrgemad käibemaksumäärad ja uus kinnisvaramaks, peaksid aitama märkimisväärselt (ligikaudu 1,3 % SKPst) kaasa riigi rahanduse konsolideerimisele. Neid meetmeid ei täiendata kulupoole struktuurimeetmetega, mis on aga olulised eelarvetasakaalu/ülejäägi saavutamiseks. Praeguste andmete põhjal on ennatlik hinnata maksueeskirjade täitmise parandamiseks võetud mitmeid haldusmeetmeid; kui need aga osutuvad tõhusaks, tugevdavad need täiendavalt riigi rahanduse jätkusuutlikkust.

| (8) | Ametiasutused valmistavad praegu ette eelarveraamistiku aluseks olevate õigusaktide läbivaatamist kooskõlas majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu ning muude liidu õiguse nõuetega. Eelarvetasakaalu/ülejääki käsitleva põhiseadusliku normi vastuvõtmine ja selle kavandatud rakendusaktid, eelkõige eelarve-eeskirju käsitlev uus seadus ja riigi rahanduse muudetud seadus, peaksid aitama kaasa eelarvedistsipliini juurutamisele riigisisesesse õigusesse. |
| --- | --- |

(8)

Ametiasutused valmistavad praegu ette eelarveraamistiku aluseks olevate õigusaktide läbivaatamist kooskõlas majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu ning muude liidu õiguse nõuetega. Eelarvetasakaalu/ülejääki käsitleva põhiseadusliku normi vastuvõtmine ja selle kavandatud rakendusaktid, eelkõige eelarve-eeskirju käsitlev uus seadus ja riigi rahanduse muudetud seadus, peaksid aitama kaasa eelarvedistsipliini juurutamisele riigisisesesse õigusesse.

| (9) | 2012. aasta detsembris vastuvõetud pensionireformi rakendamise tulemusena kasvab uute vanaduspensioni saajate arv igas kuus mõõdukas tempos. Siiski oleks praegu ennatlik hinnata pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamist käsitleva nõukogu teise soovituse rakendamist. Teadusringkondade esindajatest ja riigiteenistujatest koosnev töörühm hindab praegu reformi mõju. Valitsus kavatseb töörühma tulemuste põhjal koostada ettepanekud pensionisüsteemi edasisteks kohandusteks, et tagada süsteemi jätkusuutlikkus pärast aastat 2020. |
| --- | --- |

(9)

2012. aasta detsembris vastuvõetud pensionireformi rakendamise tulemusena kasvab uute vanaduspensioni saajate arv igas kuus mõõdukas tempos. Siiski oleks praegu ennatlik hinnata pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamist käsitleva nõukogu teise soovituse rakendamist. Teadusringkondade esindajatest ja riigiteenistujatest koosnev töörühm hindab praegu reformi mõju. Valitsus kavatseb töörühma tulemuste põhjal koostada ettepanekud pensionisüsteemi edasisteks kohandusteks, et tagada süsteemi jätkusuutlikkus pärast aastat 2020.

| (10) | Vastukaaluks vananemisega seotud kulutuste suurenemisele kiitis valitsus heaks pikaajalist hooldust ja personaalseid tugiteenuseid käsitleva seaduse eelnõu, millega võetakse kasutusele uus kindlustusel põhinev süsteem. Uue seaduse vastuvõtmine on kavas 2014. aasta esimesel poolel. Kohustuslikul kindlustusel põhineva süsteemi rahastamine vajab täpsustamist, aga tõenäoliselt põhineb see aktiivse ja mitteaktiivse elanikkonna kohustuslikel sissemaksetel ja ei peaks suurendama sotsiaalkindlustusmaksete üldist määra. |
| --- | --- |

(10)

Vastukaaluks vananemisega seotud kulutuste suurenemisele kiitis valitsus heaks pikaajalist hooldust ja personaalseid tugiteenuseid käsitleva seaduse eelnõu, millega võetakse kasutusele uus kindlustusel põhinev süsteem. Uue seaduse vastuvõtmine on kavas 2014. aasta esimesel poolel. Kohustuslikul kindlustusel põhineva süsteemi rahastamine vajab täpsustamist, aga tõenäoliselt põhineb see aktiivse ja mitteaktiivse elanikkonna kohustuslikel sissemaksetel ja ei peaks suurendama sotsiaalkindlustusmaksete üldist määra.

| (11) | Viimaste kuude jooksul on Sloveenia kiirendanud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimise seisukohast asjakohaste mittefiskaalsete struktuurireformide tempot. Märkimisväärset edu on saavutatud pangandussektori valdkonnas. Endiselt valmistatakse ette kohandamist ja kasvu toetavaid peamisi reforme, millega on oluliselt viivitatud. Kõnealuste reformide hulgas on eelkõige need, mis on seotud ettevõtete kohtuvälise restruktureerimise ja riigile kuuluvaid varasid käsitleva klassifikaatori vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(11)

Viimaste kuude jooksul on Sloveenia kiirendanud makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimise seisukohast asjakohaste mittefiskaalsete struktuurireformide tempot. Märkimisväärset edu on saavutatud pangandussektori valdkonnas. Endiselt valmistatakse ette kohandamist ja kasvu toetavaid peamisi reforme, millega on oluliselt viivitatud. Kõnealuste reformide hulgas on eelkõige need, mis on seotud ettevõtete kohtuvälise restruktureerimise ja riigile kuuluvaid varasid käsitleva klassifikaatori vastuvõtmisega.

| (12) | Käimas on pangandussektori stabiliseerimismeetmete rakendamine, eelkõige pankade varade kvaliteedi põhjalik läbivaatamine ja stressitestid. Need hõlmavad ligikaudu 70 % pangandussektorist ja peaksid lõppema enne 2013. aasta lõppu. Pärast hindamist on kavas koostada pangandussektori restruktureerimist, konsolideerimist ja rekapitaliseerimist käsitlev terviklik strateegia, mis hõlmaks ka kavasid avaliku sektori otsese ja kaudse osaluse kaotamiseks kodumaistes pankades. Selline osaluse kaotamine vähendaks oluliselt uute tingimuslike kohustuste riski eelseisvatel aastatel. |
| --- | --- |

(12)

Käimas on pangandussektori stabiliseerimismeetmete rakendamine, eelkõige pankade varade kvaliteedi põhjalik läbivaatamine ja stressitestid. Need hõlmavad ligikaudu 70 % pangandussektorist ja peaksid lõppema enne 2013. aasta lõppu. Pärast hindamist on kavas koostada pangandussektori restruktureerimist, konsolideerimist ja rekapitaliseerimist käsitlev terviklik strateegia, mis hõlmaks ka kavasid avaliku sektori otsese ja kaudse osaluse kaotamiseks kodumaistes pankades. Selline osaluse kaotamine vähendaks oluliselt uute tingimuslike kohustuste riski eelseisvatel aastatel.

| (13) | Käimasolev Sloveenia riikliku valdusettevõtja seaduse reform võiks, eeldusel et see on hästi koostatud ja et seda täielikult rakendatakse, sealhulgas tuleb teha kiireid edusamme teatavate riigiettevõtete erastamisel, ühelt poolt anda tulu ja vähendada valitsemissektori tingimuslikke kohustusi, ning teiselt poolt parandada ja tõhustada riigi omandis olevate varade strateegilist haldamist, eelkõige seoses võimalustega meelitada ligi välisinvestoreid, |
| --- | --- |

(13)

Käimasolev Sloveenia riikliku valdusettevõtja seaduse reform võiks, eeldusel et see on hästi koostatud ja et seda täielikult rakendatakse, sealhulgas tuleb teha kiireid edusamme teatavate riigiettevõtete erastamisel, ühelt poolt anda tulu ja vähendada valitsemissektori tingimuslikke kohustusi, ning teiselt poolt parandada ja tõhustada riigi omandis olevate varade strateegilist haldamist, eelkõige seoses võimalustega meelitada ligi välisinvestoreid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Sloveenia majanduspartnerluse programm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 1. oktoobril 2013, sisaldab eelarve- ja struktuurireforme, mis toetavad osaliselt ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikku ja püsivat korrigeerimist. Seda tuleb oodatavate tulemuste saavutamiseks nõuetekohaselt ja täielikult rakendada. Täpsemalt käsitletakse majanduspartnerluse programmis edusamme, mis on saavutatud nende Sloveenia stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas sisalduvate kohustuste täitmisel, mis on seotud maksureformiga, maksueeskirjade täitmise parandamise, eelarvehalduse ja pangandussektori tervendamisega. Pärast varade kvaliteedi läbivaatamist ja stressitestide lõppu on olulisel kohal pangandus- ja ettevõtlussektori restruktureerimine ning konsolideerimisstrateegia usalduse loomiseks ja välisinvestorite meelitamiseks Sloveeniasse, mis hõlmab ka riigivõlakirjadesse tehtavaid investeeringuid. Alles hiljuti algas pensionisüsteemi edasise kohandamisega seotud töö ning teave kavandatud konkreetsete meetmete ja ajakava kohta ei ole veel kättesaadav. Peaaegu kõik reformid on veel ettevalmistamisel ning see muudab nende kiire vastuvõtmise ja täieliku rakendamise eriti oluliseks. Seepärast palutakse Sloveenial esitada järgmises riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis, mida komisjon ja nõukogu hindavad ulatuslikult Euroopa poolaasta raames, enam üksikasju ja lisateavet kavandatavate reformide kohta.

Brüssel, 10. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/9

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 368/04

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.10.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.37259 (13/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Nordrhein-Westfalen | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen für Forschung, Innovation und Technologie des Landes NRW |
| Õiguslik alus | Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen für Forschung, Innovation und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen (FIT) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Teadus- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 1 080 (miljonites) EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.10.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.37259 (13/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Nordrhein-Westfalen

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen für Forschung, Innovation und Technologie des Landes NRW

Õiguslik alus

Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen für Forschung, Innovation und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen (FIT)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Teadus- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 1 080 (miljonites) EUR

| | Aastaeelarve: 120 (miljonites) EUR |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 120 (miljonites) EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.12.2016

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Projektträger Jülich |
| --- |
| Wihelm-Johnen-Strasse |
| 52425 Jülich |
| DEUTSCHLAND |

Projektträger Jülich

Wihelm-Johnen-Strasse

52425 Jülich

DEUTSCHLAND

| NRW.Bank |
| --- |
| Johanniterstrasse 3 |
| 48145 Münster |
| DEUTSCHLAND |

NRW.Bank

Johanniterstrasse 3

48145 Münster

DEUTSCHLAND

| Staatskanzlei NRW |
| --- |
| Stadttor 1 |
| 40219 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Staatskanzlei NRW

Stadttor 1

40219 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/11

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 368/05

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 31.10.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.37484 (13/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Poland | Artikli 107 lõike 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Przedłużenie mapy pomocy regionalnej na lata 2007–2013 do dnia 30 czerwca 2014 r. |
| Õiguslik alus | Projekt rozporządzenia Rady Ministrów zmieniającego rozporządzenie w sprawie ustalenia mapy pomocy regionalnej |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Regionaalareng |
| Abi vorm | Muu – The notification refers to the prolongation of the existing regional aid map. All forms of aid are possible. |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 31.12.2013–30.6.2014 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Polska/Poland |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

31.10.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.37484 (13/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Poland

Artikli 107 lõike 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Przedłużenie mapy pomocy regionalnej na lata 2007–2013 do dnia 30 czerwca 2014 r.

Õiguslik alus

Projekt rozporządzenia Rady Ministrów zmieniającego rozporządzenie w sprawie ustalenia mapy pomocy regionalnej

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Regionaalareng

Abi vorm

Muu – The notification refers to the prolongation of the existing regional aid map. All forms of aid are possible.

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

31.12.2013–30.6.2014

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Polska/Poland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7016 – MHI/MH Power Systems)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 368/06

6. detsembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7016 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7016 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7073 – KKR/Arle Capital/Hilding Anders)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 368/07

11. detsembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7073 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7073 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/13

---

Euro vahetuskurss (1)

16. detsember 2013

2013/C 368/08

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3776 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4605 |
| GBP | Inglise nael | 0,84385 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0266 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2212 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4345 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,600 |
| HUF | Ungari forint | 299,77 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7029 |
| PLN | Poola zlott | 4,1758 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4570 |
| TRY | Türgi liir | 2,7970 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5400 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4579 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6815 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6673 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7293 |
| KRW | Korea vonn | 1 450,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,2072 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3651 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6293 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 507,61 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4626 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,700 |
| RUB | Vene rubla | 45,2905 |
| THB | Tai baat | 44,125 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2091 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,8013 |
| INR | India ruupia | 85,0670 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3776

JPY

Jaapani jeen

141,87

DKK

Taani kroon

7,4605

GBP

Inglise nael

0,84385

SEK

Rootsi kroon

9,0266

CHF

Šveitsi frank

1,2212

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4345

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,600

HUF

Ungari forint

299,77

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7029

PLN

Poola zlott

4,1758

RON

Rumeenia leu

4,4570

TRY

Türgi liir

2,7970

AUD

Austraalia dollar

1,5400

CAD

Kanada dollar

1,4579

HKD

Hongkongi dollar

10,6815

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6673

SGD

Singapuri dollar

1,7293

KRW

Korea vonn

1 450,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,2072

CNY

Hiina jüaan

8,3651

HRK

Horvaatia kuna

7,6293

IDR

Indoneesia ruupia

16 507,61

MYR

Malaisia ringit

4,4626

PHP

Filipiini peeso

60,700

RUB

Vene rubla

45,2905

THB

Tai baat

44,125

BRL

Brasiilia reaal

3,2091

MXN

Mehhiko peeso

17,8013

INR

India ruupia

85,0670

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Ombudsman

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/14

---

Aastaaruanne 2012

2013/C 368/09

Euroopa Ombudsman esitas 12. septembril 2013 Euroopa Parlamendile oma 2012. aasta tegevuse aruande.

Aastaaruanne ning samuti selle lühem versioon on 24 ametlikus keeles kättesaadav Euroopa Ombudsmani kodulehel aadressiga http://www.ombudsman.europa.eu

Nimetatud väljaandeid saab tellida paberkandjal tasuta Euroopa Ombudsmani büroost aadressiga:

| 1 avenue du Président Robert Schuman |
| --- |
| CS 30403 |
| 67001 Strasbourg Cedex |
| FRANCE |
| Tel +33 388172313 |
| Faks +33 388179062 |
| E-post: eo@ombudsman.europa.eu |

1 avenue du Président Robert Schuman

CS 30403

67001 Strasbourg Cedex

FRANCE

Tel +33 388172313

Faks +33 388179062

E-post: eo@ombudsman.europa.eu

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/15

---

Euroopa Ombudsmani põhikirja (1) artikli 3 lõike 7 kohaselt koostatud eriettekanne Euroopa Parlamendile

2013/C 368/10

Euroopa Ombudsman esitas 2013. aastal Euroopa Parlamendile ühe eriaruande:

12. novembri 2013. aasta eriaruanne, mis põhineb Euroopa Ombudsmani omaalgatuslikul menetlusel OI/5/2012/BEH-MHZ seoses Frontexiga.

Eriraporti tekst on kättesaadav Euroopa Ombudsmani koduleheküljel aadressil http://www.ombudsman.europa.eu

Paberil on eriraportid tasuta saadaval Euroopa Ombudsmani büroos:

| 1 avenue du Président Robert Schuman |
| --- |
| CS 30403 |
| 67001 Strasbourg Cedex |
| FRANCE |
| Tel +33 388172313 |
| Faks +33 388179062 |
| E-post: eo@ombudsman.europa.eu |

1 avenue du Président Robert Schuman

CS 30403

67001 Strasbourg Cedex

FRANCE

Tel +33 388172313

Faks +33 388179062

E-post: eo@ombudsman.europa.eu

---

(1)  Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra üldtingimuste kohta, EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/16

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 368/11

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 21.11.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 21.11.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | BUM/ATLANT |
| Liik | Sinine marliin (Makaira nigricans) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 72/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

21.11.2013

Kestus

21.11.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

BUM/ATLANT

Liik

Sinine marliin (Makaira nigricans)

Piirkond

Atlandi ookean

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

72/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/16

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 368/12

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 27.11.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 27.11.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru või kalavarude rühm | MAC/*4A |
| Liik | Harilik makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | IVa püügipiirkond |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 73/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

27.11.2013

Kestus

27.11.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru või kalavarude rühm

MAC/*4A

Liik

Harilik makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

IVa püügipiirkond

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

73/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 368/13

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 27.11.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 27.11.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru või kalavarude rühm | PLE/7FG. |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIIf ja VIIg püügipiirkond |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 78/TQ39 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

27.11.2013

Kestus

27.11.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru või kalavarude rühm

PLE/7FG.

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIIf ja VIIg püügipiirkond

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

78/TQ39

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 368/14

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 27.11.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 27.11.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru või kalavarude rühm | MAC/*3A4BC |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | IIIa ja IVbc |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 74/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

27.11.2013

Kestus

27.11.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru või kalavarude rühm

MAC/*3A4BC

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

IIIa ja IVbc

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

74/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7113 – PPF Group/Telefónica Czech Republic/Telefónica Slovakia)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 368/15

| 1. | 9. detsembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames PPF Group N.V. („PPF”, Madalmaad) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Telefónica Czech Republic a.s. („Telefónica CZ”, Tšehhi Vabariik) ja talle täielikult kuuluva tütarettevõtja Telefónica Slovakia s.r.o („Telefónica SK”, Slovakkia) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. detsembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames PPF Group N.V. („PPF”, Madalmaad) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Telefónica Czech Republic a.s. („Telefónica CZ”, Tšehhi Vabariik) ja talle täielikult kuuluva tütarettevõtja Telefónica Slovakia s.r.o („Telefónica SK”, Slovakkia) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | PPF: finants- ja investeerimiskontsern, mis tegutseb panga- ja investeerimissektoris ning konsultatsiooni, kinnisvara, energia, kaevandamise ja tarbeelektroonika jaekaubanduse alal, keskendudes Kesk- ja Ida-Euroopa ning Aasia turgudele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

PPF: finants- ja investeerimiskontsern, mis tegutseb panga- ja investeerimissektoris ning konsultatsiooni, kinnisvara, energia, kaevandamise ja tarbeelektroonika jaekaubanduse alal, keskendudes Kesk- ja Ida-Euroopa ning Aasia turgudele;

| — | Telefónica CZ: tava- ja mobiiltelefoniside ning seonduvad teenused Tšehhi Vabariigis; |
| --- | --- |

—

Telefónica CZ: tava- ja mobiiltelefoniside ning seonduvad teenused Tšehhi Vabariigis;

| — | Telefónica SK: mobiiltelefoniside ja seonduvad teenused Slovakkias. |
| --- | --- |

—

Telefónica SK: mobiiltelefoniside ja seonduvad teenused Slovakkias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7113 – PPF Group/Telefónica Czech Republic/Telefónica Slovakia):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7113 – PPF Group/Telefónica Czech Republic/Telefónica Slovakia):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7006 – OAO Lukoil/Lubricant Business OMV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 368/16

| 1. | 9. detsembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja OAO Lukoil (Vene Föderatsioon) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja OMV Aktiengesellschaft (Austria) üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. detsembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja OAO Lukoil (Vene Föderatsioon) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja OMV Aktiengesellschaft (Austria) üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | OAO Lukoil: nafta ja gaasi uurimine ja tootmine ning arendustöö; toornafta ja naftatoodete rafineerimine, tootmine ja turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

OAO Lukoil: nafta ja gaasi uurimine ja tootmine ning arendustöö; toornafta ja naftatoodete rafineerimine, tootmine ja turustamine;

| — | OMV Aktiengesellschaft (üleantud varad): mootorsõidukitele mõeldud ja tööstuslike määrdeainete tootmine ja turustamine hulgimüüjatele. |
| --- | --- |

—

OMV Aktiengesellschaft (üleantud varad): mootorsõidukitele mõeldud ja tööstuslike määrdeainete tootmine ja turustamine hulgimüüjatele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7006 – OAO Lukoil/Lubricant Business OMV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7006 – OAO Lukoil/Lubricant Business OMV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---