# Euroopa Liidu C 353E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.353.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 353E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide3. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.353.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 353E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide3. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK11.–13. septembri 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 370 E, 30.11.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 11. september 2012 |
| 2013/C 353E/01 | Euroopa riikide väidetav kasutamine kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks LKA pooltEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (2012/2033(INI)) | 1 |
| 2013/C 353E/02 | ELi-sisene tõhustatud solidaarsus varjupaigavaldkonnasEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas (2012/2032(INI)) | 16 |
| 2013/C 353E/03 | Komisjoni 2013. aasta tööprogrammi ettevalmistamineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta (2012/2688(RSP)) | 25 |
| 2013/C 353E/04 | Kudede ja rakkude vabatahtlik ja tasuta annetamineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta (2011/2193(INI)) | 31 |
| 2013/C 353E/05 | Naiste roll rohelises majandusesEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon naiste rolli kohta rohelises majanduses (2012/2035(INI)) | 38 |
| 2013/C 353E/06 | Naiste töötingimused teenindussektorisEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012.aasta resolutsioon naiste töötingimuste kohta teenindussektoris (2012/2046(INI)) | 47 |
| 2013/C 353E/07 | Haridus, koolitus ja Euroopa 2020Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon hariduse, koolituse ja Euroopa 2020 kohta (2012/2045(INI)) | 56 |
| 2013/C 353E/08 | Audiovisuaalteoste interneti kaudu levitamine ELisEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (2011/2313(INI)) | 64 |
| | Kolmapäev, 12. september 2012 |
| 2013/C 353E/09 | Otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid rakendusmeetmele: õhukokkupõrke vältimise süsteem teatavates uutes õhusõidukitesEuroopa Parlamendi otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega antakse Prantsuse Vabariigile luba kohaldada erandit komisjoni määrusest (EL) nr 1332/2011 seoses õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS II) uue tarkvaraversiooni kasutamisega teatavates uutes õhusõidukites (D020967/02 – 2012/2745 (RPS)) | 75 |
| 2013/C 353E/10 | Otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid delegeeritud aktile: tootjaorganisatsioonide riikidevaheline koostöö ja läbirääkimised piima- ja piimatoodete sektorisEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid komisjoni 28. juuni 2012. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses tootjaorganisatsioonide riikidevahelise koostöö ja läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780 (RPS)) | 76 |
| 2013/C 353E/11 | Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohtaEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12562/2011 – 2012/2050(INI)) | 77 |
| 2013/C 353E/12 | Kalavarude kaitse ja säästev kasutamineEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (2011/2291(INI)) | 99 |
| 2013/C 353E/13 | Ühise kalanduspoliitika reformi käsitlev üldine teatisEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva üldise teatise kohta (2011/2290(INI)) | 104 |
| | Neljapäev, 13. september 2012 |
| 2013/C 353E/14 | Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitlev 18. aruanne Parem õigusloomeEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande Parem õigusloome kohta (2011/2276(INI)) | 117 |
| 2013/C 353E/15 | ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegiaEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta (2011/2310(INI)) | 122 |
| 2013/C 353E/16 | Olukord SüüriasEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Süüria kohta (2012/2788(RSP)) | 129 |
| 2013/C 353E/17 | Kohtusüsteemi poliitiline kasutamine VenemaalEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon poliitilistel eesmärkidel kohtuvõimu kasutamise kohta Venemaal (2012/2789(RSP)) | 134 |
| 2013/C 353E/18 | Euroopa pangaliitu käsitlevad ettepanekudEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon pangandusliidu loomise kohta (2012/2729(RSP)) | 138 |
| 2013/C 353E/19 | Lõuna-Aafrika: streikivate kaevurite massimõrvEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Lõuna-Aafrika ja streikinud kaevurite massimõrva kohta (2012/2783(RSP)) | 141 |
| 2013/C 353E/20 | Rohingya moslemite tagakiusamine BirmasEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon rohingya islamiusuliste tagakiusamise kohta Birmas/Myanmaris (2012/2784(RSP)) | 145 |
| 2013/C 353E/21 | Aserbaidžaan: Ramil Safarovi juhtumEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ning Ramil Safarovi juhtumi kohta (2012/2785(RSP)) | 148 |
| 2013/C 353E/22 | Hulgiskleroosi vastane võitlus EuroopasEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta deklaratsioon hulgiskleroosi vastase võitluse kohta Euroopas | 151 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK11.–13. septembri 2012 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 370 E, 30.11.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 11. september 2012

2013/C 353E/01

Euroopa riikide väidetav kasutamine kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks LKA pooltEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (2012/2033(INI))

1

2013/C 353E/02

ELi-sisene tõhustatud solidaarsus varjupaigavaldkonnasEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas (2012/2032(INI))

16

2013/C 353E/03

Komisjoni 2013. aasta tööprogrammi ettevalmistamineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta (2012/2688(RSP))

25

2013/C 353E/04

Kudede ja rakkude vabatahtlik ja tasuta annetamineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta (2011/2193(INI))

31

2013/C 353E/05

Naiste roll rohelises majandusesEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon naiste rolli kohta rohelises majanduses (2012/2035(INI))

38

2013/C 353E/06

Naiste töötingimused teenindussektorisEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012.aasta resolutsioon naiste töötingimuste kohta teenindussektoris (2012/2046(INI))

47

2013/C 353E/07

Haridus, koolitus ja Euroopa 2020Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon hariduse, koolituse ja Euroopa 2020 kohta (2012/2045(INI))

56

2013/C 353E/08

Audiovisuaalteoste interneti kaudu levitamine ELisEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (2011/2313(INI))

64

Kolmapäev, 12. september 2012

2013/C 353E/09

Otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid rakendusmeetmele: õhukokkupõrke vältimise süsteem teatavates uutes õhusõidukitesEuroopa Parlamendi otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega antakse Prantsuse Vabariigile luba kohaldada erandit komisjoni määrusest (EL) nr 1332/2011 seoses õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS II) uue tarkvaraversiooni kasutamisega teatavates uutes õhusõidukites (D020967/02 – 2012/2745 (RPS))

75

2013/C 353E/10

Otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid delegeeritud aktile: tootjaorganisatsioonide riikidevaheline koostöö ja läbirääkimised piima- ja piimatoodete sektorisEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid komisjoni 28. juuni 2012. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses tootjaorganisatsioonide riikidevahelise koostöö ja läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780 (RPS))

76

2013/C 353E/11

Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohtaEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12562/2011 – 2012/2050(INI))

77

2013/C 353E/12

Kalavarude kaitse ja säästev kasutamineEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (2011/2291(INI))

99

2013/C 353E/13

Ühise kalanduspoliitika reformi käsitlev üldine teatisEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva üldise teatise kohta (2011/2290(INI))

104

Neljapäev, 13. september 2012

2013/C 353E/14

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitlev 18. aruanne Parem õigusloomeEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande Parem õigusloome kohta (2011/2276(INI))

117

2013/C 353E/15

ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegiaEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta (2011/2310(INI))

122

2013/C 353E/16

Olukord SüüriasEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Süüria kohta (2012/2788(RSP))

129

2013/C 353E/17

Kohtusüsteemi poliitiline kasutamine VenemaalEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon poliitilistel eesmärkidel kohtuvõimu kasutamise kohta Venemaal (2012/2789(RSP))

134

2013/C 353E/18

Euroopa pangaliitu käsitlevad ettepanekudEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon pangandusliidu loomise kohta (2012/2729(RSP))

138

2013/C 353E/19

Lõuna-Aafrika: streikivate kaevurite massimõrvEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Lõuna-Aafrika ja streikinud kaevurite massimõrva kohta (2012/2783(RSP))

141

2013/C 353E/20

Rohingya moslemite tagakiusamine BirmasEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon rohingya islamiusuliste tagakiusamise kohta Birmas/Myanmaris (2012/2784(RSP))

145

2013/C 353E/21

Aserbaidžaan: Ramil Safarovi juhtumEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ning Ramil Safarovi juhtumi kohta (2012/2785(RSP))

148

2013/C 353E/22

Hulgiskleroosi vastane võitlus EuroopasEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta deklaratsioon hulgiskleroosi vastase võitluse kohta Euroopas

151

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 11. september 2012 |
| 2013/C 353E/23 | Jaroslaw Leszek Walesa parlamendiliikme puutumatuse äravõtmineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta otsus Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2112(IMM)) | 152 |
| 2013/C 353E/24 | Birgit Collin-Langeni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta otsus Birgit Collin-Langeni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2128(IMM)) | 153 |
| | Neljapäev, 13. september 2012 |
| 2013/C 353E/25 | Nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamine Euroopa Parlamendile ja selle töötlemine Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkondaEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda (2012/2069(ACI)) | 156 |
| LISA | 159 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. september 2012

2013/C 353E/23

Jaroslaw Leszek Walesa parlamendiliikme puutumatuse äravõtmineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta otsus Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2112(IMM))

152

2013/C 353E/24

Birgit Collin-Langeni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmineEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta otsus Birgit Collin-Langeni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2128(IMM))

153

Neljapäev, 13. september 2012

2013/C 353E/25

Nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamine Euroopa Parlamendile ja selle töötlemine Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkondaEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda (2012/2069(ACI))

156

LISA

159

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 11. september 2012 |
| 2013/C 353E/26 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, TaaniEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD)) | 168 |
| LISA | 172 |
| 2013/C 353E/27 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/017 ES/AragónEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, Hispaania) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD)) | 172 |
| LISA | 175 |
| 2013/C 353E/28 | Energiatõhusus ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2011)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ | 177 |
| Seadusandliku resolutsiooni lisa | 177 |
| 2013/C 353E/29 | Standardimine Euroopas ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0150Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ | 179 |
| 2013/C 353E/30 | Veiste elektrooniline identifitseerimine ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud muudetud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste elektroonilise identifitseerimise osas ja jäetakse välja loomaliha vabatahtlikku märgistamist käsitlevad sätted (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD)) | 179 |
| 2013/C 353E/31 | Ravimiohutuse järelevalve (direktiivi 2001/83/EÜ muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD)) | 191 |
| P7_TC1-COD(2012)0025Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ | 192 |
| 2013/C 353E/32 | Ravimiohutuse järelevalve (määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega määrust (EÜ) nr 726/2004 (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2012)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega määrust (EÜ) nr 726/2004 | 193 |
| 2013/C 353E/33 | Laevakütuste väävlisisaldus ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2011)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega | 194 |
| 2013/C 353E/34 | Ühtne otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamine ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD)) | 194 |
| P7_TC1-COD(2011)0285Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega | 195 |
| 2013/C 353E/35 | Siseturu infosüsteemi kaudu tehtav halduskoostöö ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD)) | 195 |
| P7_TC1-COD(2011)0226Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) | 196 |
| 2013/C 353E/36 | Intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem *Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS)) | 196 |
| | Kolmapäev, 12. september 2012 |
| 2013/C 353E/37 | Kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD)) | 201 |
| P7_TC1-COD(2011)0129Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK | 202 |
| 2013/C 353E/38 | Teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD)) | 202 |
| 2013/C 353E/39 | Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD)) | 204 |
| 2013/C 353E/40 | EÜ ja Austraalia vaheline leping vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta ***Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta, sõlmimist (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE)) | 210 |
| 2013/C 353E/41 | EÜ ja Uus-Meremaa vaheline leping vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta ***Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, sõlmimist (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE)) | 210 |
| 2013/C 353E/42 | Kalavarude kaitseks võetavad teatavad meetmed seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2011)0434Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega | 212 |
| 2013/C 353E/43 | Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD)) | 212 |
| P7_TC1-COD(2011)0194Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1184/2006 ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 | 213 |
| I LISA | 241 |
| II LISA | 242 |
| III LISA | 245 |
| | Neljapäev, 13. september 2012 |
| 2013/C 353E/44 | Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE)) | 247 |
| 2013/C 353E/45 | Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus-ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE)) | 247 |
| 2013/C 353E/46 | Teatavate riikide väljajätmine kaubandussoodustustest***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD)) | 248 |
| P7_TC1-COD(2011)0260Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust | 249 |
| LISA | 252 |
| 2013/C 353E/47 | Liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelised energiakokkulepped ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD)) | 252 |
| P7_TC1-COD(2011)0238Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta | 253 |
| 2013/C 353E/48 | Põllumajandustoodete kvaliteedikavad ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD)) | 254 |
| P7_TC1-COD(2010)0353Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta | 255 |
| Seadusandliku resolutsiooni lisa | 255 |
| 2013/C 353E/49 | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD)) | 255 |
| 2013/C 353E/50 | Euroopa riskikapitalifondid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD)) | 280 |
| 2013/C 353E/51 | ELi ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolse kaitseklausli ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi rakendamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD)) | 304 |
| 2013/C 353E/52 | ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolse kaitseklausli ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi rakendamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD)) | 312 |
| 2013/C 353E/53 | Orbteoste lubatud kasutusviisid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD)) | 322 |
| P7_TC1-COD(2011)0136Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta | 323 |
| 2013/C 353E/54 | Erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 323 |
| P7_TC1-COD(2010)0289Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile | 324 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 11. september 2012

2013/C 353E/26

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, TaaniEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD))

168

LISA

172

2013/C 353E/27

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/017 ES/AragónEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, Hispaania) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD))

172

LISA

175

2013/C 353E/28

Energiatõhusus ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD))

176

P7_TC1-COD(2011)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ

177

Seadusandliku resolutsiooni lisa

177

2013/C 353E/29

Standardimine Euroopas ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0150Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ

179

2013/C 353E/30

Veiste elektrooniline identifitseerimine ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud muudetud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste elektroonilise identifitseerimise osas ja jäetakse välja loomaliha vabatahtlikku märgistamist käsitlevad sätted (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD))

179

2013/C 353E/31

Ravimiohutuse järelevalve (direktiivi 2001/83/EÜ muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD))

191

P7_TC1-COD(2012)0025Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ

192

2013/C 353E/32

Ravimiohutuse järelevalve (määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega määrust (EÜ) nr 726/2004 (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD))

192

P7_TC1-COD(2012)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega määrust (EÜ) nr 726/2004

193

2013/C 353E/33

Laevakütuste väävlisisaldus ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD))

193

P7_TC1-COD(2011)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega

194

2013/C 353E/34

Ühtne otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamine ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD))

194

P7_TC1-COD(2011)0285Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega

195

2013/C 353E/35

Siseturu infosüsteemi kaudu tehtav halduskoostöö ***IEuroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD))

195

P7_TC1-COD(2011)0226Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus)

196

2013/C 353E/36

Intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem *Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS))

196

Kolmapäev, 12. september 2012

2013/C 353E/37

Kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD))

201

P7_TC1-COD(2011)0129Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK

202

2013/C 353E/38

Teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

202

2013/C 353E/39

Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

204

2013/C 353E/40

EÜ ja Austraalia vaheline leping vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta ***Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta, sõlmimist (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE))

210

2013/C 353E/41

EÜ ja Uus-Meremaa vaheline leping vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta ***Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, sõlmimist (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE))

210

2013/C 353E/42

Kalavarude kaitseks võetavad teatavad meetmed seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD))

211

P7_TC1-COD(2011)0434Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega

212

2013/C 353E/43

Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

212

P7_TC1-COD(2011)0194Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1184/2006 ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000

213

I LISA

241

II LISA

242

III LISA

245

Neljapäev, 13. september 2012

2013/C 353E/44

Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE))

247

2013/C 353E/45

Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus-ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE))

247

2013/C 353E/46

Teatavate riikide väljajätmine kaubandussoodustustest***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD))

248

P7_TC1-COD(2011)0260Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust

249

LISA

252

2013/C 353E/47

Liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelised energiakokkulepped ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD))

252

P7_TC1-COD(2011)0238Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta

253

2013/C 353E/48

Põllumajandustoodete kvaliteedikavad ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD))

254

P7_TC1-COD(2010)0353Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta

255

Seadusandliku resolutsiooni lisa

255

2013/C 353E/49

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

255

2013/C 353E/50

Euroopa riskikapitalifondid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

280

2013/C 353E/51

ELi ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolse kaitseklausli ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi rakendamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

304

2013/C 353E/52

ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolse kaitseklausli ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi rakendamine ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

312

2013/C 353E/53

Orbteoste lubatud kasutusviisid ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD))

322

P7_TC1-COD(2011)0136Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta

323

2013/C 353E/54

Erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

323

P7_TC1-COD(2010)0289Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile

324

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 11.–13. septembri 2012 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 370 E, 30.11.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 11. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/1

---

Teisipäev, 11. september 2012Euroopa riikide väidetav kasutamine kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks LKA poolt

P7_TA(2012)0309

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (2012/2033(INI))

2013/C 353 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2, 3, 4, 6, 7 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2, 3, 4, 6, 7 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 2, 3, 4, 18 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 2, 3, 4, 18 ja 19,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning selle juurde kuuluvaid protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning selle juurde kuuluvaid protokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO asjaomaseid, inimõigusi käsitlevaid dokumente, eriti 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 10. detsembri 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja selle asjaomaseid protokolle ning 20. detsembri 2006. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asjaomaseid, inimõigusi käsitlevaid dokumente, eriti 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 10. detsembri 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja selle asjaomaseid protokolle ning 20. detsembri 2006. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Põhja-Atlandi lepingu artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Põhja-Atlandi lepingu artiklit 5,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (1),

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel (2) ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele: Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel (2) ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele: Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse suuniseid kolmandatele riikidele suunatud Euroopa Liidu poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, ning ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuniseid kolmandatele riikidele suunatud Euroopa Liidu poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, ning ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses,

| — | võttes arvesse 1. oktoobri 2010. aasta Brüsseli deklaratsiooni, mis võeti vastu Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide luure- ja julgeolekuteenistuste järelevalvekomisjonide kuuendal konverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. oktoobri 2010. aasta Brüsseli deklaratsiooni, mis võeti vastu Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide luure- ja julgeolekuteenistuste järelevalvekomisjonide kuuendal konverentsil,

| — | võttes arvesse ÜRO ühisuuringut terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmsete tavade kohta, mille on koostanud Martin Scheinin (terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöör), Manfred Nowak (piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportöör), omavolilise kinnipidamise töörühm, keda esindab selle aseesimees Shaheen Sardar Ali, ning sunniviisilise või tahtmatu kadumise töörühm, keda esindab selle esimees Jeremy Sarkin (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ühisuuringut terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmsete tavade kohta, mille on koostanud Martin Scheinin (terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöör), Manfred Nowak (piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportöör), omavolilise kinnipidamise töörühm, keda esindab selle aseesimees Shaheen Sardar Ali, ning sunniviisilise või tahtmatu kadumise töörühm, keda esindab selle esimees Jeremy Sarkin (3),

| — | võttes arvesse ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportööri aruannet, milles keskendutakse uurimiskomisjonide tegevusele piinamise või muud laadi väärkohtlemise mooduste või tavade puhul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportööri aruannet, milles keskendutakse uurimiskomisjonide tegevusele piinamise või muud laadi väärkohtlemise mooduste või tavade puhul (4),

| — | võttes arvesse terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportööri Martin Scheinini aruannet „Compilation of good practices on legal and institutional frameworks and measures that ensure respect for human rights by intelligence agencies while countering terrorism, including on their oversight” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportööri Martin Scheinini aruannet „Compilation of good practices on legal and institutional frameworks and measures that ensure respect for human rights by intelligence agencies while countering terrorism, including on their oversight” (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu panust, eriti endise inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee tööd, samuti Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee asjakohaseid resolutsioone, eelkõige resolutsioone „Alleged secret detentions and unlawful inter-state transfers of detainees involving Council of Europe member states” (6) ja „Secret detentions and illegal transfers of detainees involving Council of Europe member states: second report” (7) ning parlamentaarse assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee aruannet „Abuse of state secrecy and national security: obstacles to parliamentary and judicial scrutiny of human rights violations” (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu panust, eriti endise inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee tööd, samuti Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee asjakohaseid resolutsioone, eelkõige resolutsioone „Alleged secret detentions and unlawful inter-state transfers of detainees involving Council of Europe member states” (6) ja „Secret detentions and illegal transfers of detainees involving Council of Europe member states: second report” (7) ning parlamentaarse assamblee õigusküsimuste ja inimõiguste komitee aruannet „Abuse of state secrecy and national security: obstacles to parliamentary and judicial scrutiny of human rights violations” (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasju al-Nashiri versus Poola, Abu Zubaydah versus Leedu, Abu Zubaydah versus Poola ja el-Masri versus endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, mida arutati suurkojas 16. mail 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasju al-Nashiri versus Poola, Abu Zubaydah versus Leedu, Abu Zubaydah versus Poola ja el-Masri versus endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, mida arutati suurkojas 16. mail 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (9),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta (10) ja 19. veebruari 2009. aasta (11) resolutsiooni LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta (10) ja 19. veebruari 2009. aasta (11) resolutsiooni LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse oma Guantánamot käsitlevaid resolutsioone, eriti 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni oodatava surmanuhtlusotsuse kohta Guantánamos (12), 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmise ja ümberasustamise kohta (13) ning 13. juuni 2006. aasta resolutsiooni kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos (14) ning oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Guantánamot käsitlevaid resolutsioone, eriti 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni oodatava surmanuhtlusotsuse kohta Guantánamos (12), 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmise ja ümberasustamise kohta (13) ning 13. juuni 2006. aasta resolutsiooni kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos (14) ning oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (15),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (16),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (17),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi Jacques Barrot’ poolt 17. septembril 2008. aastal Strasbourgis peetud kõnet (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi Jacques Barrot’ poolt 17. septembril 2008. aastal Strasbourgis peetud kõnet (18),

| — | võttes arvesse komisjoni avaldusi asjaomaste liikmesriikide vajaduse kohta viia läbi uurimisi väidetava kaasatuse suhtes LKA üleviimise ja salajase kinnipidamise programmi ning komisjoni poolt raportöörile edastatud dokumente, sealhulgas ajavahemikus 2007–2010 neli Poolale, neli Rumeeniale ja kaks Leedule saadetud kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldusi asjaomaste liikmesriikide vajaduse kohta viia läbi uurimisi väidetava kaasatuse suhtes LKA üleviimise ja salajase kinnipidamise programmi ning komisjoni poolt raportöörile edastatud dokumente, sealhulgas ajavahemikus 2007–2010 neli Poolale, neli Rumeeniale ja kaks Leedule saadetud kirja,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohta: liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohta: liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine (COM(2003)0606),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariigi 29. novembri 2005. aasta kirja Ameerika Ühendriikide välisministrile Condaleezza Rice’ile, milles paluti „USA-poolset selgitust nende teadete kohta [mis käsitlevad väidetavat terrorismis kahtlustatavate kinnipidamist või transportimist mõningates ELi liikmeriikides või nende vahel] lootuses, et see leevendab parlamentide ja avalikkuse muret”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariigi 29. novembri 2005. aasta kirja Ameerika Ühendriikide välisministrile Condaleezza Rice’ile, milles paluti „USA-poolset selgitust nende teadete kohta [mis käsitlevad väidetavat terrorismis kahtlustatavate kinnipidamist või transportimist mõningates ELi liikmeriikides või nende vahel] lootuses, et see leevendab parlamentide ja avalikkuse muret”,

| — | võttes arvesse 15. septembril 2006. aastal toimunud üldasjade ja välissuhete nõukogu 2748. ja 2749. istungit, kus toimus arutelu teemal „Terrorismivastane võitlus – salajased kinnipidamiskohad”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 2006. aastal toimunud üldasjade ja välissuhete nõukogu 2748. ja 2749. istungit, kus toimus arutelu teemal „Terrorismivastane võitlus – salajased kinnipidamiskohad”,

| — | võttes arvesse ELi 7. märtsil 2011. aastal inimõiguste nõukogu 16. istungjärgul tehtud avaldust eespool nimetatud salajast kinnipidamist käsitleva ÜRO ühisuuringu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 7. märtsil 2011. aastal inimõiguste nõukogu 16. istungjärgul tehtud avaldust eespool nimetatud salajast kinnipidamist käsitleva ÜRO ühisuuringu kohta,

| — | võttes arvesse Villy Sovndali, Gilles de Kerchove’i ja Ben Emmersoni terrorismivastast võitlust ja inimõigusi käsitlevat artiklit „Counter-terrorism and human rights”, mis avaldati European Voice'i 19. märtsi 2012. aasta väljaandes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Villy Sovndali, Gilles de Kerchove’i ja Ben Emmersoni terrorismivastast võitlust ja inimõigusi käsitlevat artiklit „Counter-terrorism and human rights”, mis avaldati European Voice'i 19. märtsi 2012. aasta väljaandes,

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide välisministri Condoleezza Rice’i 5. detsembril 2005. aastal saadetud vastust ELi eesistujariigi 29. novembri 2005. aasta kirjale, milles ta väitis, et „[...] üleviimine on terrorismiga võitlemisel tähtis vahend. Selle kasutamine ei piirdu üksnes Ameerika Ühendriikide või selle praeguse valitsusega.”, eitades väiteid, nagu oleks USA otseselt piinamisega seotud, ja rõhutades, et üleviimise „eesmärk” ei olevat üleviidava inimese piinamine, ning USA välisministri Condoleezza Rice’i avaldusi, milles kinnitatakse, et „me [Ameerika Ühendriigid] austame oma partnerite suveräänsust” (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide välisministri Condoleezza Rice’i 5. detsembril 2005. aastal saadetud vastust ELi eesistujariigi 29. novembri 2005. aasta kirjale, milles ta väitis, et „[...] üleviimine on terrorismiga võitlemisel tähtis vahend. Selle kasutamine ei piirdu üksnes Ameerika Ühendriikide või selle praeguse valitsusega.”, eitades väiteid, nagu oleks USA otseselt piinamisega seotud, ja rõhutades, et üleviimise „eesmärk” ei olevat üleviidava inimese piinamine, ning USA välisministri Condoleezza Rice’i avaldusi, milles kinnitatakse, et „me [Ameerika Ühendriigid] austame oma partnerite suveräänsust” (19),

| — | võttes arvesse USA endise presidendi George W. Bushi 6. septembril 2006. aastal Valge Maja East Room'is peetud kõnet, milles ta tunnistas LKA juhitava üleviimise ja salajase kinnipidamise programmi, sealhulgas välisoperatsioonide olemasolu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA endise presidendi George W. Bushi 6. septembril 2006. aastal Valge Maja East Room'is peetud kõnet, milles ta tunnistas LKA juhitava üleviimise ja salajase kinnipidamise programmi, sealhulgas välisoperatsioonide olemasolu,

| — | võttes arvesse George W. Bushi 9. novembril 2010. aastal avaldatud memuaare, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse George W. Bushi 9. novembril 2010. aastal avaldatud memuaare,

| — | võttes arvesse 2009. aasta augustis avaldatud salastamata versiooni LKA peainspektori John Helgersoni 2004. aasta aruandest LKA Bushi-aegsete ülekuulamisoperatsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta augustis avaldatud salastamata versiooni LKA peainspektori John Helgersoni 2004. aasta aruandest LKA Bushi-aegsete ülekuulamisoperatsioonide kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Punase Risti Komitee 2007. aasta aruannet 14 tähtsa kinnipeetava kohtlemise kohta LKA eelvangistuses, mis tehti avalikult kättesaadavaks 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Punase Risti Komitee 2007. aasta aruannet 14 tähtsa kinnipeetava kohtlemise kohta LKA eelvangistuses, mis tehti avalikult kättesaadavaks 2009. aastal,

| — | võttes arvesse erinevaid riikliku tasandi algatusi liikmesriikide seotuse uurimiseks LKA üleviimise ja salajase kinnipidamise programmiga, sh käimasolevat uurimist Taanis ja läbi viidud uurimisi Rootsis, käimasolevaid kriminaaluurimisi Poolas ja Ühendkuningriigis, läbi viidud kriminaaluurimisi Itaalias, Saksamaal, Leedus, Portugalis ja Hispaanias, kõiki fraktsioone hõlmavat parlamentaarset uurimist Ühendkuningriigis ning läbi viidud parlamentaarseid uurimisi Saksamaal, Leedus, Poolas ja Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erinevaid riikliku tasandi algatusi liikmesriikide seotuse uurimiseks LKA üleviimise ja salajase kinnipidamise programmiga, sh käimasolevat uurimist Taanis ja läbi viidud uurimisi Rootsis, käimasolevaid kriminaaluurimisi Poolas ja Ühendkuningriigis, läbi viidud kriminaaluurimisi Itaalias, Saksamaal, Leedus, Portugalis ja Hispaanias, kõiki fraktsioone hõlmavat parlamentaarset uurimist Ühendkuningriigis ning läbi viidud parlamentaarseid uurimisi Saksamaal, Leedus, Poolas ja Rumeenias,

| — | võttes arvesse kaks aastat kestnud Portugali kohtulikku uurimist, mis lõpetati ootamatult 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaks aastat kestnud Portugali kohtulikku uurimist, mis lõpetati ootamatult 2009. aastal,

| — | võttes arvesse mõnes liikmesriigis juba läbi viidud riiklike uurimiste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mõnes liikmesriigis juba läbi viidud riiklike uurimiste tulemusi,

| — | võttes arvesse arvukaid meedias avaldatud teateid ja uuriva ajakirjanduse lugusid, eelkõige, kuid mitte ainult, ABC Newsi 2005. aasta (20) ja 2009. aasta (21) reportaaže ning Washington Posti 2005. aasta (22) artikleid, milleta oleksid üleviimise ja kinnipidamise juhtumid tõepoolest salajaseks jäänud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvukaid meedias avaldatud teateid ja uuriva ajakirjanduse lugusid, eelkõige, kuid mitte ainult, ABC Newsi 2005. aasta (20) ja 2009. aasta (21) reportaaže ning Washington Posti 2005. aasta (22) artikleid, milleta oleksid üleviimise ja kinnipidamise juhtumid tõepoolest salajaseks jäänud,

| — | võttes arvesse uurimistöid ja uurimisi ning aruandeid, mille on läbi viinud ja koostanud sõltumatud teadlased, kodanikuühiskonna organisatsioonid ning riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid alates 2005. aastast, eriti Human Rights Watch
   (23), Amnesty International ja Reprieve, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurimistöid ja uurimisi ning aruandeid, mille on läbi viinud ja koostanud sõltumatud teadlased, kodanikuühiskonna organisatsioonid ning riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid alates 2005. aastast, eriti Human Rights Watch
   (23), Amnesty International ja Reprieve,

| — | võttes arvesse 27. märtsil 2012. aastal toimunud kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kuulamist ning selle inimõiguste allkomisjoni kuulamist, mis toimus 12. aprillil 2012. aastal, ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsiooni külaskäiku Leetu 25.–27. aprillil 2012. aastal, raportööri külaskäiku Poola 16. mail 2012. aastal ning kõiki kirjalikke ja suulisi avaldusi, mis on raportöörini jõudnud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. märtsil 2012. aastal toimunud kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kuulamist ning selle inimõiguste allkomisjoni kuulamist, mis toimus 12. aprillil 2012. aastal, ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsiooni külaskäiku Leetu 25.–27. aprillil 2012. aastal, raportööri külaskäiku Poola 16. mail 2012. aastal ning kõiki kirjalikke ja suulisi avaldusi, mis on raportöörini jõudnud,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehe ja raportööri poolt 16. aprillil 2012. aastal Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (EUROCONTROL) direktorile esitatud lennuandmete ühistaotlust ning EUROCONTROLilt 26. aprillil 2012. aastal saadud põhjalikku vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehe ja raportööri poolt 16. aprillil 2012. aastal Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (EUROCONTROL) direktorile esitatud lennuandmete ühistaotlust ning EUROCONTROLilt 26. aprillil 2012. aastal saadud põhjalikku vastust,

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi märgukirja „The results of the inquiries into the CIA's programme of extraordinary rendition and secret prisons in European states in light of the new legal framework following the Lisbon Treaty”, milles käsitletakse Euroopa riikides LKA erakorralise üleviimise ja salavanglate programmi uurimiste tulemusi Lissaboni lepingu järgse uue õigusraamistiku valguses (PE 462.456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi märgukirja „The results of the inquiries into the CIA's programme of extraordinary rendition and secret prisons in European states in light of the new legal framework following the Lisbon Treaty”, milles käsitletakse Euroopa riikides LKA erakorralise üleviimise ja salavanglate programmi uurimiste tulemusi Lissaboni lepingu järgse uue õigusraamistiku valguses (PE 462.456),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 48 ja 50, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 48 ja 50,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0266/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0266/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on mõistnud hukka Ameerika Ühendriikide juhitud LKApoolse üleviimise ja salajase kinnipidamise programmi, millega on seotud mitmesugused inimõiguste rikkumised, kaasa arvatud ebaseaduslik ja meelevaldne kinnipidamine, piinamine ja muu väärkohtlemine, tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte rikkumised ning sundkadumine; arvestades, et LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutine komisjon (edaspidi „ajutine komisjon”) on dokumenteerinud Euroopa õhuruumi ja territooriumi kasutamise LKA poolt, ning arvestades, et Euroopa Parlament on sellest ajast korranud oma nõuet viia läbi täieulatuslikud uurimised riikide valitsuste ja ametite koostöö kohta LKA programmiga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on mõistnud hukka Ameerika Ühendriikide juhitud LKApoolse üleviimise ja salajase kinnipidamise programmi, millega on seotud mitmesugused inimõiguste rikkumised, kaasa arvatud ebaseaduslik ja meelevaldne kinnipidamine, piinamine ja muu väärkohtlemine, tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte rikkumised ning sundkadumine; arvestades, et LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutine komisjon (edaspidi „ajutine komisjon”) on dokumenteerinud Euroopa õhuruumi ja territooriumi kasutamise LKA poolt, ning arvestades, et Euroopa Parlament on sellest ajast korranud oma nõuet viia läbi täieulatuslikud uurimised riikide valitsuste ja ametite koostöö kohta LKA programmiga;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et terrorismivastases võitluses austataks täiel määral inimväärikust, inimõigusi ja põhivabadusi (sealhulgas rahvusvahelise koostöö raames kõnealuses valdkonnas) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ELi põhiõiguste harta ning riikide põhiseaduste ja põhiõigusi käsitlevate õigusaktide alusel, ning arvestades, et Euroopa Parlament kordas seda nõuet viimati oma raportis ELi terrorismivastase poliitika kohta, milles ta ühtlasi esitas, et inimõiguste austamine on poliitika tulemuslikkuse tagamise eeltingimus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud, et terrorismivastases võitluses austataks täiel määral inimväärikust, inimõigusi ja põhivabadusi (sealhulgas rahvusvahelise koostöö raames kõnealuses valdkonnas) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ELi põhiõiguste harta ning riikide põhiseaduste ja põhiõigusi käsitlevate õigusaktide alusel, ning arvestades, et Euroopa Parlament kordas seda nõuet viimati oma raportis ELi terrorismivastase poliitika kohta, milles ta ühtlasi esitas, et inimõiguste austamine on poliitika tulemuslikkuse tagamise eeltingimus;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt ja tugevalt mõistnud hukka ebaseadusliku tegevuse, mis hõlmab „erakorralist üleviimist”, inimrööve, kohtuliku arutamiseta kinnipidamist, kadumist, salavanglaid ja piinamist, ning on nõudnud täieulatuslikke uurimisi teatavate liikmesriikide väidetava osalemise kohta koostöös USA ametivõimudega, eelkõige LKAga, sealhulgas sellekohases tegevuses ELi territooriumil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt ja tugevalt mõistnud hukka ebaseadusliku tegevuse, mis hõlmab „erakorralist üleviimist”, inimrööve, kohtuliku arutamiseta kinnipidamist, kadumist, salavanglaid ja piinamist, ning on nõudnud täieulatuslikke uurimisi teatavate liikmesriikide väidetava osalemise kohta koostöös USA ametivõimudega, eelkõige LKAga, sealhulgas sellekohases tegevuses ELi territooriumil;

| D. | arvestades, et käesoleva resolutsiooni eesmärk on „teostada ajutise komisjoni töö poliitilist järelkontrolli ning jälgida arenguid ja eriti juhul, kui nõukogu ja/või komisjon ei ole võtnud ühtegi asjakohast meedet, määrata kindlaks, kas on olemas selge oht Euroopa Liidu aluseks olevate põhimõtete ja väärtuste tõsiseks rikkumiseks, ja soovitada sellega seoses vajalike resolutsioonide vastuvõtmist, võttes aluseks Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7” (24); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et käesoleva resolutsiooni eesmärk on „teostada ajutise komisjoni töö poliitilist järelkontrolli ning jälgida arenguid ja eriti juhul, kui nõukogu ja/või komisjon ei ole võtnud ühtegi asjakohast meedet, määrata kindlaks, kas on olemas selge oht Euroopa Liidu aluseks olevate põhimõtete ja väärtuste tõsiseks rikkumiseks, ja soovitada sellega seoses vajalike resolutsioonide vastuvõtmist, võttes aluseks Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7” (24);

| E. | arvestades, et EL rajaneb mitte ainult oma sisepoliitikas, vaid ka oma välismõõtmes demokraatial, õigusriigi põhimõttel, inimõigustel ja põhivabadustel ning inimväärikuse ja rahvusvahelise õiguse austamisel; arvestades, et ELi pühendumine inimõigustele, mida tugevdab ELi põhiõiguste harta jõustumine ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise protsess, peab kajastuma kõigis poliitikavaldkondades, et muuta ELi inimõiguste poliitika tulemuslikuks ja usaldusväärseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL rajaneb mitte ainult oma sisepoliitikas, vaid ka oma välismõõtmes demokraatial, õigusriigi põhimõttel, inimõigustel ja põhivabadustel ning inimväärikuse ja rahvusvahelise õiguse austamisel; arvestades, et ELi pühendumine inimõigustele, mida tugevdab ELi põhiõiguste harta jõustumine ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise protsess, peab kajastuma kõigis poliitikavaldkondades, et muuta ELi inimõiguste poliitika tulemuslikuks ja usaldusväärseks;

| F. | arvestades, et nõuetekohane vastutusprotsess on hädavajalik selleks, et säilitada kodanike usaldus ELi demokraatlike institutsioonide vastu, et tulemuslikult kaitsta ja edendada inimõigusi ELi sise- ja välispoliitikas ning tagada õigusriigi põhimõttel rajanev õiguspärane ja tulemuslik julgeolekupoliitika; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nõuetekohane vastutusprotsess on hädavajalik selleks, et säilitada kodanike usaldus ELi demokraatlike institutsioonide vastu, et tulemuslikult kaitsta ja edendada inimõigusi ELi sise- ja välispoliitikas ning tagada õigusriigi põhimõttel rajanev õiguspärane ja tulemuslik julgeolekupoliitika;

| G. | arvestades, et ükski liikmesriik ei ole seni veel täitnud täies ulatuses oma kohustusi seoses rahvusvaheliste inimõiguste kaitsmise, säilitamise ja austamise ning nende rikkumiste tõkestamisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ükski liikmesriik ei ole seni veel täitnud täies ulatuses oma kohustusi seoses rahvusvaheliste inimõiguste kaitsmise, säilitamise ja austamise ning nende rikkumiste tõkestamisega;

| H. | arvestades, et ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid hõlmavad inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja selle kahte fakultatiivset protokolli, piinamisvastast konventsiooni ja selle fakultatiivset protokolli, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni, milles üheskoos ei nähta ette üksnes piinamise absoluutset keelustamist, vaid mis sisaldavad ka positiivset kohustust uurida väidetavaid piinamisjuhtumeid ning pakkuda parandusmeetmeid ja kahjutasu; arvestades, et suunised piinamist käsitleva ELi poliitika kohta pakuvad raamistiku ELi jõupingutustele „piinamise ja väärkohtlemise tõkestamiseks ja kaotamiseks kõigis maailma osades”; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid hõlmavad inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja selle kahte fakultatiivset protokolli, piinamisvastast konventsiooni ja selle fakultatiivset protokolli, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni, milles üheskoos ei nähta ette üksnes piinamise absoluutset keelustamist, vaid mis sisaldavad ka positiivset kohustust uurida väidetavaid piinamisjuhtumeid ning pakkuda parandusmeetmeid ja kahjutasu; arvestades, et suunised piinamist käsitleva ELi poliitika kohta pakuvad raamistiku ELi jõupingutustele „piinamise ja väärkohtlemise tõkestamiseks ja kaotamiseks kõigis maailma osades”;

| I. | arvestades, et rahvusvahelise õiguse edendamise ja inimõiguste austamise tagamiseks sisaldavad kõik assotsieerimis-, kaubandus- ja koostöölepingud inimõiguste klausleid, ning arvestades, et EL peab ka poliitilist dialoogi kolmandate riikidega inimõigusi käsitlevate suuniste alusel, mis hõlmavad võitlust surmanuhtluse ja piinamise vastu; arvestades, et EL toetab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames kodanikuühiskonna organisatsioone, kes võitlevad piinamise vastu ja toetavad piinamisohvrite rehabiliteerimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvahelise õiguse edendamise ja inimõiguste austamise tagamiseks sisaldavad kõik assotsieerimis-, kaubandus- ja koostöölepingud inimõiguste klausleid, ning arvestades, et EL peab ka poliitilist dialoogi kolmandate riikidega inimõigusi käsitlevate suuniste alusel, mis hõlmavad võitlust surmanuhtluse ja piinamise vastu; arvestades, et EL toetab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames kodanikuühiskonna organisatsioone, kes võitlevad piinamise vastu ja toetavad piinamisohvrite rehabiliteerimist;

| J. | arvestades, et salajane kinnipidamine, mis on sundkadumise üks vorm, võib selle ulatusliku või süsteemse ellurakendamise korral muutuda inimsusvastaseks kuriteoks; arvestades, et erakorralised seisukorrad ja terrorismivastane võitlus kujutavad endast salajast kinnipidamist võimaldavat keskkonda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et salajane kinnipidamine, mis on sundkadumise üks vorm, võib selle ulatusliku või süsteemse ellurakendamise korral muutuda inimsusvastaseks kuriteoks; arvestades, et erakorralised seisukorrad ja terrorismivastane võitlus kujutavad endast salajast kinnipidamist võimaldavat keskkonda;

| K. | arvestades, et kuigi EL on näidanud üles oma pühendumust piinamisega seotud kokkumängu vältimisele nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 (25) kaudu, mida on viimati muudetud 2011. aasta detsembris (26) ning millega keelatakse igasugune selliste kaupade eksport ja import, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, tuleb siiski teha veel rohkem tööd, et tagada igakülgne hõlmatus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi EL on näidanud üles oma pühendumust piinamisega seotud kokkumängu vältimisele nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 (25) kaudu, mida on viimati muudetud 2011. aasta detsembris (26) ning millega keelatakse igasugune selliste kaupade eksport ja import, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, tuleb siiski teha veel rohkem tööd, et tagada igakülgne hõlmatus;

| L. | arvestades, et ainuüksi diplomaatilistele tagatistele tuginemine selleks, et anda luba isiku väljaandmiseks või väljasaatmiseks riigile või riiki, mille puhul on alust arvata, et seda isikut ohustab piinamine või väärkohtlemine, ei ole kooskõlas piinamise täieliku keelustamisega vastavalt rahvusvahelisele õigusele, ELi õigusele ning liikmesriikide põhiseadustele ja seadustele (27); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ainuüksi diplomaatilistele tagatistele tuginemine selleks, et anda luba isiku väljaandmiseks või väljasaatmiseks riigile või riiki, mille puhul on alust arvata, et seda isikut ohustab piinamine või väärkohtlemine, ei ole kooskõlas piinamise täieliku keelustamisega vastavalt rahvusvahelisele õigusele, ELi õigusele ning liikmesriikide põhiseadustele ja seadustele (27);

| M. | arvestades, et nõukogu tunnistas 15. septembril 2006. aastal, et „salajased kinnipidamiskohad, kus kinnipeetavaid hoitakse õiguslikus vaakumis, ei ole kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega ja rahvusvahelise kriminaalõigusega”, kuid ei ole siiani tunnistanud liikmesriikide seotust LKA programmiga ega ole seda hukka mõistnud, kuigi Euroopa õhuruumi ja territooriumi kasutamist LKA poolt on kinnitanud liikmesriikide poliitilised ja õigusasutused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nõukogu tunnistas 15. septembril 2006. aastal, et „salajased kinnipidamiskohad, kus kinnipeetavaid hoitakse õiguslikus vaakumis, ei ole kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega ja rahvusvahelise kriminaalõigusega”, kuid ei ole siiani tunnistanud liikmesriikide seotust LKA programmiga ega ole seda hukka mõistnud, kuigi Euroopa õhuruumi ja territooriumi kasutamist LKA poolt on kinnitanud liikmesriikide poliitilised ja õigusasutused;

| N. | arvestades, et LKA programmi tõttu esineb jätkuvalt inimõiguste rikkumisi, mida tõendab eelkõige Abu Zubaydahi ja Abd al-Rahim al-Nashiri jätkuv haldusarest Guantánamo Bays, kellele anti Poolas LKA salavanglate suhtes teostatud kriminaaluurimise käigus ohvristaatus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et LKA programmi tõttu esineb jätkuvalt inimõiguste rikkumisi, mida tõendab eelkõige Abu Zubaydahi ja Abd al-Rahim al-Nashiri jätkuv haldusarest Guantánamo Bays, kellele anti Poolas LKA salavanglate suhtes teostatud kriminaaluurimise käigus ohvristaatus;

| O. | arvestades, et ÜRO, Euroopa Nõukogu, riikliku ja rahvusvahelise meedia, uurivate ajakirjanike ja kodanikuühiskonna uurimistöö tulemusena on toodud päevavalgele uut konkreetset teavet LKA salajaste kinnipidamisasutuste asukohtade kohta Euroopas, samuti üleviimislendude kohta läbi Euroopa õhuruumi ja transporditavate või kinnipeetavate isikute kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO, Euroopa Nõukogu, riikliku ja rahvusvahelise meedia, uurivate ajakirjanike ja kodanikuühiskonna uurimistöö tulemusena on toodud päevavalgele uut konkreetset teavet LKA salajaste kinnipidamisasutuste asukohtade kohta Euroopas, samuti üleviimislendude kohta läbi Euroopa õhuruumi ja transporditavate või kinnipeetavate isikute kohta;

| P. | arvestades, et ebaseaduslike toimingute teostamine ELi territooriumil võis toimuda NATO mitme- või kahepoolsete kokkulepete raames; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ebaseaduslike toimingute teostamine ELi territooriumil võis toimuda NATO mitme- või kahepoolsete kokkulepete raames;

| Q. | arvestades, et riiklikud uurimised ja rahvusvaheline uurimistöö tõendavad, et Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) liikmed leppisid kokku terrorismivastase võitluse raames niisuguste meetmete võtmises, mis võimaldasid salajast lennuliiklust ja ELi liikmesriikide territooriumi kasutamist LKA juhitud üleviimise programmis, mis viitab sellele, et liikmesriigid, kes on ühtlasi NATO liikmed, olid sellest programmist kollektiivselt teadlikud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riiklikud uurimised ja rahvusvaheline uurimistöö tõendavad, et Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) liikmed leppisid kokku terrorismivastase võitluse raames niisuguste meetmete võtmises, mis võimaldasid salajast lennuliiklust ja ELi liikmesriikide territooriumi kasutamist LKA juhitud üleviimise programmis, mis viitab sellele, et liikmesriigid, kes on ühtlasi NATO liikmed, olid sellest programmist kollektiivselt teadlikud;

| R. | arvestades, et ÜRO ühisuuringus terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmsete tavade kohta (A/HRC/13/42), mille on koostanud terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöör, piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportöör, omavolilise kinnipidamise töörühm ning sunniviisilise või tahtmatu kadumise töörühm, käsitleti üksikasjalikult salajaste kinnipidamiskohtade kasutamist ELi liikmesriikide territooriumil LKA programmi osana, ning arvestades, et liikmesriikidele saadeti järelkirjad, milles paluti lisateavet, nagu on täpsustatud erimenetluste teabearuannetes, sealhulgas 23. veebruari 2012. aasta aruanne (28); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ÜRO ühisuuringus terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmsete tavade kohta (A/HRC/13/42), mille on koostanud terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöör, piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside eriraportöör, omavolilise kinnipidamise töörühm ning sunniviisilise või tahtmatu kadumise töörühm, käsitleti üksikasjalikult salajaste kinnipidamiskohtade kasutamist ELi liikmesriikide territooriumil LKA programmi osana, ning arvestades, et liikmesriikidele saadeti järelkirjad, milles paluti lisateavet, nagu on täpsustatud erimenetluste teabearuannetes, sealhulgas 23. veebruari 2012. aasta aruanne (28);

| S. | arvestades, et Euroopa Nõukogu 2011. aasta raportis on esitatud, et Poola ametitelt 2009. ja 2010. aastal saadud andmed tõendavad kindlalt, et Poolas maandus seitse LKAga seotud lennukit, ning arvestades, et Poola meedia on teatanud endiste Poola luureteenistuse juhtide vastu süüdistuste esitamisest ning toonud avalikkuse ette võimalikud kontaktid luureametnike ja Poola valitsuse vahel seoses Poola territooriumil asuva LKA kinnipidamisasutuse kasutamisega; arvestades, et endiste LKA töötajate esitatud andmete põhjal püüdsid Rumeenia uurivad ajakirjanikud 2011. aastal tõendada Rumeenia salastatud teabe riiklikus registriametis nn salajase koha (black site) olemasolu (29); arvestades, et Rumeenia ametivõimud on eitanud kõnealuse nn salajase koha olemasolu ning Rumeenia parlamendi teostatud uurimine ei tõestanud selle olemasolu; arvestades, et endised Liibüa dissidendid on algatanud kohtumenetluse Ühendkuningriigi vastu MI6 otsese osalemise tõttu nende endi ja nende pereliikmete üleviimises, salajases kinnipidamises ja piinamises; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Nõukogu 2011. aasta raportis on esitatud, et Poola ametitelt 2009. ja 2010. aastal saadud andmed tõendavad kindlalt, et Poolas maandus seitse LKAga seotud lennukit, ning arvestades, et Poola meedia on teatanud endiste Poola luureteenistuse juhtide vastu süüdistuste esitamisest ning toonud avalikkuse ette võimalikud kontaktid luureametnike ja Poola valitsuse vahel seoses Poola territooriumil asuva LKA kinnipidamisasutuse kasutamisega; arvestades, et endiste LKA töötajate esitatud andmete põhjal püüdsid Rumeenia uurivad ajakirjanikud 2011. aastal tõendada Rumeenia salastatud teabe riiklikus registriametis nn salajase koha (black site) olemasolu (29); arvestades, et Rumeenia ametivõimud on eitanud kõnealuse nn salajase koha olemasolu ning Rumeenia parlamendi teostatud uurimine ei tõestanud selle olemasolu; arvestades, et endised Liibüa dissidendid on algatanud kohtumenetluse Ühendkuningriigi vastu MI6 otsese osalemise tõttu nende endi ja nende pereliikmete üleviimises, salajases kinnipidamises ja piinamises;

| T. | arvestades, et Leedu ametivõimud on püüdnud tuua selgust Leedu osalemisse LKA programmis, viies läbi parlamentaarseid ja kohtulikke uurimisi; arvestades, et seimi riikliku julgeoleku- ja kaitsekomisjoni teostatud parlamentaarne uurimine seoses LKA poolt Leedu territooriumil kinnipeetavate isikute väidetava transpordi ja kinnipidamisega kinnitas, et ajavahemikus 2003–2005 maandus Leedus viis LKAga seotud lennukit ning et LKA taotlusel seati Leedus sisse kaks kinnipeetavate hoidmiseks sobivat asutust (projektid nr 1 ja 2); arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsioon tänab Leedu ametivõime Euroopa Parlamendi liikmete vastuvõtmise eest 2012. aasta aprillis Vilniuses ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsioonile projektile nr 2 juurdepääsu võimaldamise eest; arvestades, et hoonete üldplaan ja sisemised paigaldised tunduvad sobivat vangide kinnipidamiseks; arvestades, et paljud küsimused, mis on seotud LKA operatsioonidega Leedus, on endiselt vastuseta, vaatamata hilisemale kohtulikule uurimisele, mis viidi läbi 2010. aastal ja lõpetati 2011. aasta jaanuaris; arvestades, et Leedu ametivõimud on väljendanud oma valmisolekut uurimiste taasalgatamiseks, kui tuleb avalikuks uut teavet, ning arvestades, et vastusena Euroopa Parlamendi kirjalikule taotlusele on prokuratuur pakkunud välja kriminaalmenetluse kohta täiendava teabe esitamist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Leedu ametivõimud on püüdnud tuua selgust Leedu osalemisse LKA programmis, viies läbi parlamentaarseid ja kohtulikke uurimisi; arvestades, et seimi riikliku julgeoleku- ja kaitsekomisjoni teostatud parlamentaarne uurimine seoses LKA poolt Leedu territooriumil kinnipeetavate isikute väidetava transpordi ja kinnipidamisega kinnitas, et ajavahemikus 2003–2005 maandus Leedus viis LKAga seotud lennukit ning et LKA taotlusel seati Leedus sisse kaks kinnipeetavate hoidmiseks sobivat asutust (projektid nr 1 ja 2); arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsioon tänab Leedu ametivõime Euroopa Parlamendi liikmete vastuvõtmise eest 2012. aasta aprillis Vilniuses ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsioonile projektile nr 2 juurdepääsu võimaldamise eest; arvestades, et hoonete üldplaan ja sisemised paigaldised tunduvad sobivat vangide kinnipidamiseks; arvestades, et paljud küsimused, mis on seotud LKA operatsioonidega Leedus, on endiselt vastuseta, vaatamata hilisemale kohtulikule uurimisele, mis viidi läbi 2010. aastal ja lõpetati 2011. aasta jaanuaris; arvestades, et Leedu ametivõimud on väljendanud oma valmisolekut uurimiste taasalgatamiseks, kui tuleb avalikuks uut teavet, ning arvestades, et vastusena Euroopa Parlamendi kirjalikule taotlusele on prokuratuur pakkunud välja kriminaalmenetluse kohta täiendava teabe esitamist;

| U. | arvestades, et Portugali ametivõimud peavad veel selgitama arvukaid asjaolusid, mis osutavad sellele, et paljusid lende, mis tuvastati muu hulgas ajutise komisjoni poolt, kasutati vangide üleviimiseks Bagrami, Diego Garcia, salavanglate ja Guantánamo vahel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Portugali ametivõimud peavad veel selgitama arvukaid asjaolusid, mis osutavad sellele, et paljusid lende, mis tuvastati muu hulgas ajutise komisjoni poolt, kasutati vangide üleviimiseks Bagrami, Diego Garcia, salavanglate ja Guantánamo vahel;

| V. | arvestades, et uurimistöö ja kohtu järeldused nende ebaseaduslike operatsioonide varjamisega seotud logistika kohta, kaasa arvatud fiktiivsed lennuplaanid, tsiviil- ja sõjalennukitega tehtud riiklike lendudena klassifitseeritud lennud ning eralennuettevõtjate kasutamine LKApoolsete üleviimiste teostamiseks, on veelgi paljastanud Euroopa LKA programmis osalemise süsteemset olemust ja ulatust; arvestades, et EUROCONTROLi esitatud uute andmete analüüs toetab eelkõige väidet, et vangide üleviimiste alg- ja lõpp-punktide varjamiseks vahetasid üleviimisoperatsioonide teostajad lennumarsruudil lennukeid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et uurimistöö ja kohtu järeldused nende ebaseaduslike operatsioonide varjamisega seotud logistika kohta, kaasa arvatud fiktiivsed lennuplaanid, tsiviil- ja sõjalennukitega tehtud riiklike lendudena klassifitseeritud lennud ning eralennuettevõtjate kasutamine LKApoolsete üleviimiste teostamiseks, on veelgi paljastanud Euroopa LKA programmis osalemise süsteemset olemust ja ulatust; arvestades, et EUROCONTROLi esitatud uute andmete analüüs toetab eelkõige väidet, et vangide üleviimiste alg- ja lõpp-punktide varjamiseks vahetasid üleviimisoperatsioonide teostajad lennumarsruudil lennukeid;

| W. | arvestades, et EL on välja töötanud julgeolekualase ja terrorismivastase sisepoliitika, mis tugineb politsei- ja õiguskoostööle ning luureandmete jagamise edendamisele; arvestades, et selle poliitika aluseks peaks olema põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine ning tulemuslik demokraatlik parlamentaarne järelevalve luureteenistuste üle; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL on välja töötanud julgeolekualase ja terrorismivastase sisepoliitika, mis tugineb politsei- ja õiguskoostööle ning luureandmete jagamise edendamisele; arvestades, et selle poliitika aluseks peaks olema põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine ning tulemuslik demokraatlik parlamentaarne järelevalve luureteenistuste üle;

| X. | arvestades, et piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee kohaselt on „LKA juhitavates välismaa kinnipidamisasutustes rakendatavad ülekuulamistehnikad põhjustanud kindlasti piinamise ja ebainimliku ja alandava kohtlemise keelu rikkumist” (30); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee kohaselt on „LKA juhitavates välismaa kinnipidamisasutustes rakendatavad ülekuulamistehnikad põhjustanud kindlasti piinamise ja ebainimliku ja alandava kohtlemise keelu rikkumist” (30);

| Y. | arvestades, et ELi ja USA suhted põhinevad tugeval partnerlusel ja koostööl paljudes valdkondades, tuginedes ühistele jagatud väärtustele – demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja põhiõigustele; arvestades, et EL ja USA on alates 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutest suurendanud oma jõupingutusi võitluses terrorismiga, eelkõige 3. juuni 2010. aasta terrorismivastase võitluse ühisdeklaratsiooni kaudu, kuid arvestades, et tuleb tagada väljakuulutatud kohustuste tegelik täitmine ning kaotada lahknevused ELi ja USA terrorismivastase võitluse poliitika vahel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi ja USA suhted põhinevad tugeval partnerlusel ja koostööl paljudes valdkondades, tuginedes ühistele jagatud väärtustele – demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja põhiõigustele; arvestades, et EL ja USA on alates 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutest suurendanud oma jõupingutusi võitluses terrorismiga, eelkõige 3. juuni 2010. aasta terrorismivastase võitluse ühisdeklaratsiooni kaudu, kuid arvestades, et tuleb tagada väljakuulutatud kohustuste tegelik täitmine ning kaotada lahknevused ELi ja USA terrorismivastase võitluse poliitika vahel;

| Z. | arvestades, et 2011. aasta detsembris võtsid USA ametivõimud vastu riigikaitse lubamise seaduse „National Defence Authorisation Act” (NDAA), millega kodifitseeritakse õiguses USAs terrorismis kahtlustatavate isikute tähtajatu kinnipidamine ning mis kahjustab õigust nõuetekohasele menetlusele ja õiglasele kohtulikule arutamisele; arvestades, et NDAA reguleerimisala on õiguslikult vaidlustatud; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 2011. aasta detsembris võtsid USA ametivõimud vastu riigikaitse lubamise seaduse „National Defence Authorisation Act” (NDAA), millega kodifitseeritakse õiguses USAs terrorismis kahtlustatavate isikute tähtajatu kinnipidamine ning mis kahjustab õigust nõuetekohasele menetlusele ja õiglasele kohtulikule arutamisele; arvestades, et NDAA reguleerimisala on õiguslikult vaidlustatud;

| AA. | arvestades, et 22. jaanuaril 2009. aastal kirjutas president Obama alla kolmele korraldusele, millega keelati piinamine ülekuulamiste ajal, loodi ametitevaheline töökond, et vaadata süsteemselt läbi kinnipidamispoliitika ja -kord ning vaadata läbi kõik üksikud juhtumid, ning anti korraldus Guantánamo Bay kinnipidamisasutuse sulgemiseks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 22. jaanuaril 2009. aastal kirjutas president Obama alla kolmele korraldusele, millega keelati piinamine ülekuulamiste ajal, loodi ametitevaheline töökond, et vaadata süsteemselt läbi kinnipidamispoliitika ja -kord ning vaadata läbi kõik üksikud juhtumid, ning anti korraldus Guantánamo Bay kinnipidamisasutuse sulgemiseks;

| AB. | arvestades, et Guantánamo Bay kinnipidamisasutust ei ole USA Kongressi tugeva vastuseisu tõttu siiski siiani veel suletud; arvestades, et selle sulgemise kiirendamiseks on USA palunud ELi liikmesriikidel võtta vastu Guantánamo kinnipeetavaid; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik on väljendanud sügavat pettumust Guantánamo Bay kinnipidamisasutuse sulgemise ebaõnnestumise ning omavolilise kinnipidamise süsteemi juurdumise üle; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Guantánamo Bay kinnipidamisasutust ei ole USA Kongressi tugeva vastuseisu tõttu siiski siiani veel suletud; arvestades, et selle sulgemise kiirendamiseks on USA palunud ELi liikmesriikidel võtta vastu Guantánamo kinnipeetavaid; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik on väljendanud sügavat pettumust Guantánamo Bay kinnipidamisasutuse sulgemise ebaõnnestumise ning omavolilise kinnipidamise süsteemi juurdumise üle;

| AC. | arvestades, et Guantánamo kinnipeetavate üle peetakse endiselt kohut sõjatribunalides, eelkõige pärast USA presidendi 7. märtsi 2011. aasta otsust kirjutada alla korraldusele, millega tühistati uute sõjaväekohtumenetluste külmutamine kaheks aastaks, ning 7. jaanuari 2012. aasta seadust, mis takistab Guantánamo kinnipeetavate viimist Ameerika Ühendriikidesse kohtulikule arutamisele; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Guantánamo kinnipeetavate üle peetakse endiselt kohut sõjatribunalides, eelkõige pärast USA presidendi 7. märtsi 2011. aasta otsust kirjutada alla korraldusele, millega tühistati uute sõjaväekohtumenetluste külmutamine kaheks aastaks, ning 7. jaanuari 2012. aasta seadust, mis takistab Guantánamo kinnipeetavate viimist Ameerika Ühendriikidesse kohtulikule arutamisele;

Üldmärkused

| 1. | tuletab meelde, et terrorismivastase võitluse strateegiad saavad olla tulemuslikud ainult juhul, kui neid viiakse ellu nii, et järgitakse rangelt inimõigustealaseid kohustusi, eelkõige õigust nõuetekohasele menetlusele; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et terrorismivastase võitluse strateegiad saavad olla tulemuslikud ainult juhul, kui neid viiakse ellu nii, et järgitakse rangelt inimõigustealaseid kohustusi, eelkõige õigust nõuetekohasele menetlusele;

| 2. | kordab, et terrorismivastaste meetmete tulemuslikkus ja inimõiguste austamine ei ole omavahel vastuolus, vaid tegemist on teineteist vastastikku täiendavate ja tugevdavate eesmärkidega; juhib tähelepanu asjaolule, et põhiõiguste austamine on eduka terrorismivastase poliitika oluline osa; |
| --- | --- |

2.

kordab, et terrorismivastaste meetmete tulemuslikkus ja inimõiguste austamine ei ole omavahel vastuolus, vaid tegemist on teineteist vastastikku täiendavate ja tugevdavate eesmärkidega; juhib tähelepanu asjaolule, et põhiõiguste austamine on eduka terrorismivastase poliitika oluline osa;

| 3. | toonitab terrorismivastase võitluse poliitika äärmiselt tundlikku iseloomu; on veendunud, et salastamist õigustavad vaid tõeliselt riigi julgeolekuga seotud põhjused; tuletab siiski meelde, et mitte mingil juhul ei ole riigisaladus võõrandamatute põhiõiguste suhtes prioriteetne ning et seetõttu ei saa riigisaladusel põhinevaid argumente kasutada kunagi selleks, et piirata riikide juriidilisi kohustusi uurida tõsiseid inimõiguste rikkumisi; on seisukohal, et salastatud teabe ja riigisaladuse määratlused ei tohiks olla liiga laiad ning et riigisaladuse ja riigi julgeoleku kuritarvitamised kujutavad endast demokraatliku kontrolli tõsist takistust; |
| --- | --- |

3.

toonitab terrorismivastase võitluse poliitika äärmiselt tundlikku iseloomu; on veendunud, et salastamist õigustavad vaid tõeliselt riigi julgeolekuga seotud põhjused; tuletab siiski meelde, et mitte mingil juhul ei ole riigisaladus võõrandamatute põhiõiguste suhtes prioriteetne ning et seetõttu ei saa riigisaladusel põhinevaid argumente kasutada kunagi selleks, et piirata riikide juriidilisi kohustusi uurida tõsiseid inimõiguste rikkumisi; on seisukohal, et salastatud teabe ja riigisaladuse määratlused ei tohiks olla liiga laiad ning et riigisaladuse ja riigi julgeoleku kuritarvitamised kujutavad endast demokraatliku kontrolli tõsist takistust;

| 4. | rõhutab, et terrorismis kahtlustatavate isikute suhtes ei tohi kohaldada erimenetlusi; juhib tähelepanu asjaolule, et igal inimesel peab olema võimalik kasutada kõiki Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 sätestatud õiglase kohtuliku arutamise põhimõttest tulenevaid tagatisi; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et terrorismis kahtlustatavate isikute suhtes ei tohi kohaldada erimenetlusi; juhib tähelepanu asjaolule, et igal inimesel peab olema võimalik kasutada kõiki Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 sätestatud õiglase kohtuliku arutamise põhimõttest tulenevaid tagatisi;

| 5. | kordab, et mõistab hukka erakorralise üleviimise, salavanglate ja piinamise kasutamise, mis on keelatud inimõiguste austamist käsitlevate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktidega ning millega rikutakse muu hulgas õigust vabadusele, turvalisusele, inimlikule kohtlemisele, kaitsele piinamise eest, tagasi- ja väljasaatmise lubamatusele, süütuse presumptsioonile, õiglasele kohtulikule arutamisele, õigusnõustajale ja võrdsele kaitsele seaduse alusel; |
| --- | --- |

5.

kordab, et mõistab hukka erakorralise üleviimise, salavanglate ja piinamise kasutamise, mis on keelatud inimõiguste austamist käsitlevate siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktidega ning millega rikutakse muu hulgas õigust vabadusele, turvalisusele, inimlikule kohtlemisele, kaitsele piinamise eest, tagasi- ja väljasaatmise lubamatusele, süütuse presumptsioonile, õiglasele kohtulikule arutamisele, õigusnõustajale ja võrdsele kaitsele seaduse alusel;

| 6. | rõhutab vajadust näha ette tagatised, mis välistaksid tulevikus terrorismivastase poliitika rakendamisel igasuguse põhiõiguste rikkumise; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust näha ette tagatised, mis välistaksid tulevikus terrorismivastase poliitika rakendamisel igasuguse põhiõiguste rikkumise;

| 7. | on seisukohal, et liikmesriigid on küll teatanud oma valmisolekust järgida rahvusvahelist õigust, kuid ei ole seni nõuetekohaselt täitnud kõikide liikmesriikide suhtes kehtivat positiivset kohustust uurida LKA programmiga seotud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, ning peab kahetsusväärseks viivitusi selle asja täielikul väljaselgitamisel, et tagada ohvritele võimalikult kiiresti täielik heastamine, sh vabandused ja hüvitised, kui need on asjakohased; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et liikmesriigid on küll teatanud oma valmisolekust järgida rahvusvahelist õigust, kuid ei ole seni nõuetekohaselt täitnud kõikide liikmesriikide suhtes kehtivat positiivset kohustust uurida LKA programmiga seotud tõsiseid inimõiguste rikkumisi, ning peab kahetsusväärseks viivitusi selle asja täielikul väljaselgitamisel, et tagada ohvritele võimalikult kiiresti täielik heastamine, sh vabandused ja hüvitised, kui need on asjakohased;

| 8. | on veendunud, et liikmesriikidel uurimiste teostamisel tekkinud raskuste tulemuseks on suutmatus täita täies ulatuses oma rahvusvahelisi kohustusi, mis kahjustab vastastikust usaldust põhiõiguste kaitse valdkonnas ning mille eest muutub seetõttu vastutavaks EL tervikuna; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et liikmesriikidel uurimiste teostamisel tekkinud raskuste tulemuseks on suutmatus täita täies ulatuses oma rahvusvahelisi kohustusi, mis kahjustab vastastikust usaldust põhiõiguste kaitse valdkonnas ning mille eest muutub seetõttu vastutavaks EL tervikuna;

| 9. | kordab, et liikmesriikide ja ELi võetud kohustus uurida Euroopa seotust LKA programmiga on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttega; |
| --- | --- |

9.

kordab, et liikmesriikide ja ELi võetud kohustus uurida Euroopa seotust LKA programmiga on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttega;

Liikmesriikide vastutusmenetlus

| 10. | väljendab muret takistuste pärast, mida on kogetud niisuguste riiklike parlamentaarsete ja kohtulike uurimiste käigus, mida on teostatud teatavate liikmesriikide seotuse suhtes LKA programmiga, nagu on üksikasjalikult dokumenteeritud Euroopa Nõukogu 2011. aasta raportis riigisaladuse ja riigi julgeoleku kuritarvitamise kohta, sh läbipaistvuse puudumine, dokumentide klassifitseerimine, riiklike ja poliitiliste huvide domineerimine, kitsad volitused uurimiste teostamiseks, ohvrite tulemusliku osalemise ja kaitse õiguse piiramine, rangete uurimistehnikate ja uurimisasutuste vahelise koostöö puudumine kogu ELis; kutsub liikmesriike üles vältima oma riiklike kriminaalmenetluste puhul tuginemist sellistele õiguslikele alustele, mis võimaldavad ja põhjustavad kriminaalmenetluse lõpetamist hagi aegumise klauslitele tuginemise kaudu ning mis põhjustavad karistamatust, ning austama rahvusvahelise tavaõiguse põhimõtet, mille kohaselt hagi aegumist ei ole võimalik ega tohiks kohaldada tõsiste inimõiguste rikkumiste juhtumite suhtes; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret takistuste pärast, mida on kogetud niisuguste riiklike parlamentaarsete ja kohtulike uurimiste käigus, mida on teostatud teatavate liikmesriikide seotuse suhtes LKA programmiga, nagu on üksikasjalikult dokumenteeritud Euroopa Nõukogu 2011. aasta raportis riigisaladuse ja riigi julgeoleku kuritarvitamise kohta, sh läbipaistvuse puudumine, dokumentide klassifitseerimine, riiklike ja poliitiliste huvide domineerimine, kitsad volitused uurimiste teostamiseks, ohvrite tulemusliku osalemise ja kaitse õiguse piiramine, rangete uurimistehnikate ja uurimisasutuste vahelise koostöö puudumine kogu ELis; kutsub liikmesriike üles vältima oma riiklike kriminaalmenetluste puhul tuginemist sellistele õiguslikele alustele, mis võimaldavad ja põhjustavad kriminaalmenetluse lõpetamist hagi aegumise klauslitele tuginemise kaudu ning mis põhjustavad karistamatust, ning austama rahvusvahelise tavaõiguse põhimõtet, mille kohaselt hagi aegumist ei ole võimalik ega tohiks kohaldada tõsiste inimõiguste rikkumiste juhtumite suhtes;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole täitnud oma positiivset kohustust, viiksid läbi sõltumatud ja tulemuslikud uurimised inimõiguste rikkumiste uurimisteks, võttes arvesse kõiki avalikuks tulnud uusi tõendeid; kutsub eelkõige liikmesriike üles uurima, kas nende territooriumil on salavanglaid või kas on läbi viidud operatsioone, mille käigus inimesi on hoitud LKA programmi raames nende territooriumil asuvates rajatistes; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole täitnud oma positiivset kohustust, viiksid läbi sõltumatud ja tulemuslikud uurimised inimõiguste rikkumiste uurimisteks, võttes arvesse kõiki avalikuks tulnud uusi tõendeid; kutsub eelkõige liikmesriike üles uurima, kas nende territooriumil on salavanglaid või kas on läbi viidud operatsioone, mille käigus inimesi on hoitud LKA programmi raames nende territooriumil asuvates rajatistes;

| 12. | märgib, et Rumeenias teostatud parlamentaarse uurimise tulemusel jõuti järeldusele, et ei suudetud leida ühtegi tõendit, mis kinnitaks LKA salajase kinnipidamiskoha olemasolu Rumeenia territooriumil; kutsub õigusasutusi üles algatama sõltumatu uurimise väidetavate LKA salajaste kinnipidamisasutuste suhtes Rumeenias, eelkõige uute tõendite taustal Rumeenia ja Leedu vaheliste lennuühenduste kohta; |
| --- | --- |

12.

märgib, et Rumeenias teostatud parlamentaarse uurimise tulemusel jõuti järeldusele, et ei suudetud leida ühtegi tõendit, mis kinnitaks LKA salajase kinnipidamiskoha olemasolu Rumeenia territooriumil; kutsub õigusasutusi üles algatama sõltumatu uurimise väidetavate LKA salajaste kinnipidamisasutuste suhtes Rumeenias, eelkõige uute tõendite taustal Rumeenia ja Leedu vaheliste lennuühenduste kohta;

| 13. | julgustab Poolat jätkama oma salajaste kinnipidamiste alast kriminaaluurimist, kuid peab kahetsusväärseks ametliku teabevahetuse puudumist uurimise ulatuse, läbiviimise ja seisu kohta; kutsub Poola ametivõime üles viima läbi põhjaliku ja nõuetekohaselt läbipaistva uurimise, mis võimaldaks sellesse tulemuslikult kaasata ohvrid ja nende advokaadid; |
| --- | --- |

13.

julgustab Poolat jätkama oma salajaste kinnipidamiste alast kriminaaluurimist, kuid peab kahetsusväärseks ametliku teabevahetuse puudumist uurimise ulatuse, läbiviimise ja seisu kohta; kutsub Poola ametivõime üles viima läbi põhjaliku ja nõuetekohaselt läbipaistva uurimise, mis võimaldaks sellesse tulemuslikult kaasata ohvrid ja nende advokaadid;

| 14. | võtab teadmiseks, et Leedus ajavahemikus 2009–2011 aset leidnud parlamentaarsete ja kohtulike uurimiste käigus ei suudetud tõestada kinnipeetavate salajast hoidmist Leedus; kutsub Leedu ametivõime üles täitma oma kohustuse algatada taas kriminaaluurimine Leedu seotuse suhtes LKA programmiga, kui peaks tulema avalikuks uut teavet seoses uute tõenditega, mis tulenevad EUROCONTROLi andmetest, mis näitavad, et lennuk N787WH, mis väidetavalt transportis Abu Zubaydahi, peatus teel Rumeeniasse ja Leetu 18. veebruaril 2005. aastal Marokos; märgib, et EUROCONTROLi andmete analüüs on tuvastanud ka uut teavet lennuplaanide kaudu, mis hõlmasid lendu Rumeeniast Leetu lennuki vahetusega Tiranas (Albaania) 5. oktoobril 2005 ning lendu Leedust Afganistani Kairo (Egiptus) kaudu 26. märtsil 2006; peab oluliseks, et uued uurimised hõlmaksid peale riigiametnikepoolsete võimu kuritarvitamiste ka võimalikku ebaseaduslikku kinnipidamist ning isikute väärkohtlemist Leedu territooriumil; julgustab peaprokuratuuri tugevdama dokumentidega kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsiooni külastuse ajal esitatud väiteid, mille kohaselt on kohtuliku uurimise „kategooriline” järeldus see, et „Leedus ei ole projektide nr 1 ja 2 rajatistes peetud kinni ühtegi kinnipeetavat”; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et Leedus ajavahemikus 2009–2011 aset leidnud parlamentaarsete ja kohtulike uurimiste käigus ei suudetud tõestada kinnipeetavate salajast hoidmist Leedus; kutsub Leedu ametivõime üles täitma oma kohustuse algatada taas kriminaaluurimine Leedu seotuse suhtes LKA programmiga, kui peaks tulema avalikuks uut teavet seoses uute tõenditega, mis tulenevad EUROCONTROLi andmetest, mis näitavad, et lennuk N787WH, mis väidetavalt transportis Abu Zubaydahi, peatus teel Rumeeniasse ja Leetu 18. veebruaril 2005. aastal Marokos; märgib, et EUROCONTROLi andmete analüüs on tuvastanud ka uut teavet lennuplaanide kaudu, mis hõlmasid lendu Rumeeniast Leetu lennuki vahetusega Tiranas (Albaania) 5. oktoobril 2005 ning lendu Leedust Afganistani Kairo (Egiptus) kaudu 26. märtsil 2006; peab oluliseks, et uued uurimised hõlmaksid peale riigiametnikepoolsete võimu kuritarvitamiste ka võimalikku ebaseaduslikku kinnipidamist ning isikute väärkohtlemist Leedu territooriumil; julgustab peaprokuratuuri tugevdama dokumentidega kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsiooni külastuse ajal esitatud väiteid, mille kohaselt on kohtuliku uurimise „kategooriline” järeldus see, et „Leedus ei ole projektide nr 1 ja 2 rajatistes peetud kinni ühtegi kinnipeetavat”;

| 15. | märgib Ühendkuningriigis algatatud kriminaaluurimist seoses Liibüasse üleviimisega ja tunneb heameelt otsuse üle jätkata laiemat uurimist Ühendkuningriigi vastutuse suhtes LKA programmiga seoses, kui kriminaaluurimine on lõpule viidud; kutsub Ühendkuningriiki üles teostama seda uurimist nõuetekohaselt läbipaistval viisil, võimaldades ohvrite ja kodanikuühiskonna tulemuslikku osalemist; |
| --- | --- |

15.

märgib Ühendkuningriigis algatatud kriminaaluurimist seoses Liibüasse üleviimisega ja tunneb heameelt otsuse üle jätkata laiemat uurimist Ühendkuningriigi vastutuse suhtes LKA programmiga seoses, kui kriminaaluurimine on lõpule viidud; kutsub Ühendkuningriiki üles teostama seda uurimist nõuetekohaselt läbipaistval viisil, võimaldades ohvrite ja kodanikuühiskonna tulemuslikku osalemist;

| 16. | tunnistab, et liikmesriikide uurimised peavad põhinema kindlatel kohtulikel asitõenditel ning riiklike kohtusüsteemide ja ELi õiguse austamisel, mitte ainult meedia ja avalikkuse spekulatsioonidel; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et liikmesriikide uurimised peavad põhinema kindlatel kohtulikel asitõenditel ning riiklike kohtusüsteemide ja ELi õiguse austamisel, mitte ainult meedia ja avalikkuse spekulatsioonidel;

| 17. | kutsub niisuguseid liikmesriike nagu Soomet, Taanit, Portugali, Itaaliat, Ühendkuningriiki, Saksamaad, Hispaaniat, Iirimaad, Kreekat, Küprost, Rumeeniat ja Poolat, keda on mainitud ajutise komisjoni raportis, üles avaldama kogu vajaliku teabe LKA ja nende territooriumiga seotud kõikide kahtlaste lennukite kohta; kutsub kõiki liikmesriike üles austama teabevabadust ning reageerima asjakohaselt teabele juurdepääsu saamise taotlustele; väljendab sellega seoses muret asjaolu pärast, et enamik liikmesriike, v.a Taani, Soome, Saksamaa, Iirimaa ja Leedu, ei ole asjakohaselt reageerinud Reprieve’i ja Access Info Europe’i taotlustele teabele juurdepääsu saamiseks oma uurimiste läbiviimiseks erakorraliste üleviimiste juhtumite suhtes; |
| --- | --- |

17.

kutsub niisuguseid liikmesriike nagu Soomet, Taanit, Portugali, Itaaliat, Ühendkuningriiki, Saksamaad, Hispaaniat, Iirimaad, Kreekat, Küprost, Rumeeniat ja Poolat, keda on mainitud ajutise komisjoni raportis, üles avaldama kogu vajaliku teabe LKA ja nende territooriumiga seotud kõikide kahtlaste lennukite kohta; kutsub kõiki liikmesriike üles austama teabevabadust ning reageerima asjakohaselt teabele juurdepääsu saamise taotlustele; väljendab sellega seoses muret asjaolu pärast, et enamik liikmesriike, v.a Taani, Soome, Saksamaa, Iirimaa ja Leedu, ei ole asjakohaselt reageerinud Reprieve’i ja Access Info Europe’i taotlustele teabele juurdepääsu saamiseks oma uurimiste läbiviimiseks erakorraliste üleviimiste juhtumite suhtes;

| 18. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid läbi mis tahes sätted või tõlgendused, mis soosivad piinamist, nagu Michael Woodi õiguslik arvamus (millele on osutatud eespool mainitud Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta resolutsioonis), milles väidetakse rahvusvahelise kohtupraktika vastaselt, et on õiguspärane võtta vastu ja kasutada piinamise abil saadud teavet, kui ei olda otseselt piinamise eest vastutav (mis seega ergutab ja õigustab piinamise väljastpoolt tellimist); |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid läbi mis tahes sätted või tõlgendused, mis soosivad piinamist, nagu Michael Woodi õiguslik arvamus (millele on osutatud eespool mainitud Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta resolutsioonis), milles väidetakse rahvusvahelise kohtupraktika vastaselt, et on õiguspärane võtta vastu ja kasutada piinamise abil saadud teavet, kui ei olda otseselt piinamise eest vastutav (mis seega ergutab ja õigustab piinamise väljastpoolt tellimist);

| 19. | kutsub kõiki liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

19.

kutsub kõiki liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| 20. | palub liikmesriikidel nende salaluure- ja julgeolekuagentuuride vahelise tihedama koostöö ja teabevahetuse taustal tagada kõnealuste teenistuste ja nende tegevuse täielik demokraatlik kontroll, teostades asjakohast sisest, rakenduslikku, kohtulikku ja sõltumatut parlamentaarset järelevalvet, eelistatavalt parlamendi erikomisjonide kaudu, millel on ulatuslikud volitused ja pädevused, sh teabe nõudmise õigus, ning piisavad uurimis- ja uuringuvahendid, mis võimaldavad uurida mitte ainult selliseid valdkondi nagu poliitika, haldamine ja finantsküsimused, vaid ka teenistuste operatiivtööd; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel nende salaluure- ja julgeolekuagentuuride vahelise tihedama koostöö ja teabevahetuse taustal tagada kõnealuste teenistuste ja nende tegevuse täielik demokraatlik kontroll, teostades asjakohast sisest, rakenduslikku, kohtulikku ja sõltumatut parlamentaarset järelevalvet, eelistatavalt parlamendi erikomisjonide kaudu, millel on ulatuslikud volitused ja pädevused, sh teabe nõudmise õigus, ning piisavad uurimis- ja uuringuvahendid, mis võimaldavad uurida mitte ainult selliseid valdkondi nagu poliitika, haldamine ja finantsküsimused, vaid ka teenistuste operatiivtööd;

ELi institutsioonide reaktsioon

| 21. | peab väga oluliseks, et EL mõistaks hukka kõik kuritarvituslikud tavad terrorismivastases võitluses, sh mis tahes niisugused teod, mis pannakse toime selle territooriumil, mitte ainult selleks, et EL saaks toimida oma väärtuste kohaselt, vaid ka selleks, et ta saaks neid usutavalt kaitsta oma välispartnerlustes; |
| --- | --- |

21.

peab väga oluliseks, et EL mõistaks hukka kõik kuritarvituslikud tavad terrorismivastases võitluses, sh mis tahes niisugused teod, mis pannakse toime selle territooriumil, mitte ainult selleks, et EL saaks toimida oma väärtuste kohaselt, vaid ka selleks, et ta saaks neid usutavalt kaitsta oma välispartnerlustes;

| 22. | tuletab meelde, et nõukogu ei ole kunagi palunud ametlikult vabandust aluslepingutes sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtte rikkumise eest, kui ta püüdis vääralt eksitada Euroopa Parlamenti, esitades talle tahtlikult Põhja-Ameerika kõrgete ametnikega peetud rahvusvahelise avaliku õiguse töörühma (COJUR) ja nõukogu transatlantiliste suhete töörühma (COTRA) koosolekute protokollide lühendatud versioone; ootab nõukogupoolseid vabandusi; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et nõukogu ei ole kunagi palunud ametlikult vabandust aluslepingutes sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtte rikkumise eest, kui ta püüdis vääralt eksitada Euroopa Parlamenti, esitades talle tahtlikult Põhja-Ameerika kõrgete ametnikega peetud rahvusvahelise avaliku õiguse töörühma (COJUR) ja nõukogu transatlantiliste suhete töörühma (COTRA) koosolekute protokollide lühendatud versioone; ootab nõukogupoolseid vabandusi;

| 23. | ootab, et nõukogu avaldaks lõpuks deklaratsiooni, milles tunnistatakse liikmesriikide osalemist LKA programmis ja liikmesriikide poolt uurimiste käigus kogetavaid raskusi; |
| --- | --- |

23.

ootab, et nõukogu avaldaks lõpuks deklaratsiooni, milles tunnistatakse liikmesriikide osalemist LKA programmis ja liikmesriikide poolt uurimiste käigus kogetavaid raskusi;

| 24. | kutsub nõukogu üles täielikult toetama tõe väljaselgitamise ja vastutusmenetlusi liikmesriikides, käsitledes neid küsimusi ametlikult justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungitel, jagades kogu olemasolevat teavet, pakkudes abi uurimistes ja eelkõige rahuldades dokumentidele juurdepääsu taotlusi; |
| --- | --- |

24.

kutsub nõukogu üles täielikult toetama tõe väljaselgitamise ja vastutusmenetlusi liikmesriikides, käsitledes neid küsimusi ametlikult justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungitel, jagades kogu olemasolevat teavet, pakkudes abi uurimistes ja eelkõige rahuldades dokumentidele juurdepääsu taotlusi;

| 25. | kutsub nõukogu üles korraldama kuulamisi asjaomaste ELi julgeolekuagentuuridega, eriti Europoli, Eurojusti ja ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoriga, et selgitada välja nende teadmised liikmesriikide seotuse kohta LKA programmiga ning ELi reageering; palub ühtlasi nõukogul esitada ettepaneku kaitsemeetmete kohta eesmärgiga tagada luureandmete jagamisel inimõiguste austamine ning luure- ja õiguskaitsetegevuse vaheliste rollide range eraldatus selleks, et luureagentuuridel ei oleks lubatud kasutada vahistamise ja kinnipidamise volitusi, ning palub esitada Euroopa Parlamendile aasta jooksul sellekohase aruande; |
| --- | --- |

25.

kutsub nõukogu üles korraldama kuulamisi asjaomaste ELi julgeolekuagentuuridega, eriti Europoli, Eurojusti ja ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoriga, et selgitada välja nende teadmised liikmesriikide seotuse kohta LKA programmiga ning ELi reageering; palub ühtlasi nõukogul esitada ettepaneku kaitsemeetmete kohta eesmärgiga tagada luureandmete jagamisel inimõiguste austamine ning luure- ja õiguskaitsetegevuse vaheliste rollide range eraldatus selleks, et luureagentuuridel ei oleks lubatud kasutada vahistamise ja kinnipidamise volitusi, ning palub esitada Euroopa Parlamendile aasta jooksul sellekohase aruande;

| 26. | kutsub nõukogu üles julgustama liikmesriike jagama luureteenistuste üle teostatava parlamentaarse ja kohtuliku järelevalve alaseid parimaid tavasid, kaasates nendesse jõupingutustesse riikide parlamendid ja Euroopa Parlamendi; |
| --- | --- |

26.

kutsub nõukogu üles julgustama liikmesriike jagama luureteenistuste üle teostatava parlamentaarse ja kohtuliku järelevalve alaseid parimaid tavasid, kaasates nendesse jõupingutustesse riikide parlamendid ja Euroopa Parlamendi;

| 27. | kordab oma nõukogule ja liikmesriikidele suunatud üleskutset mitte tugineda riigi julgeoleku seisukohast ohtlikeks peetavate isikute väljaandmise või väljasaatmise alusena jõustamatutele diplomaatilistele tagatistele, kui on tegelik oht, et nendele isikutele saab osaks piinamine või väärkohtlemine või nad viiakse selle tulemusel saadud tõendite alusel kohtu ette; |
| --- | --- |

27.

kordab oma nõukogule ja liikmesriikidele suunatud üleskutset mitte tugineda riigi julgeoleku seisukohast ohtlikeks peetavate isikute väljaandmise või väljasaatmise alusena jõustamatutele diplomaatilistele tagatistele, kui on tegelik oht, et nendele isikutele saab osaks piinamine või väärkohtlemine või nad viiakse selle tulemusel saadud tõendite alusel kohtu ette;

| 28. | palub, et asjaomased ametiasutused ei kasutaks rahvusvahelise luurealase koostöö puhul riigisaladust ettekäändena, et vältida vastutust ja hüvitamist, ning rõhutab kindlalt, et ainult tõelised riigi julgeolekust tingitud põhjused võivad salastamist õigustada, kuid igal juhul on sellest kaalukamad võõrandamatute põhiõigustega seotud kohustused, näiteks piinamise täielik keeld; |
| --- | --- |

28.

palub, et asjaomased ametiasutused ei kasutaks rahvusvahelise luurealase koostöö puhul riigisaladust ettekäändena, et vältida vastutust ja hüvitamist, ning rõhutab kindlalt, et ainult tõelised riigi julgeolekust tingitud põhjused võivad salastamist õigustada, kuid igal juhul on sellest kaalukamad võõrandamatute põhiõigustega seotud kohustused, näiteks piinamise täielik keeld;

| 29. | nõuab tungivalt, et asjaomased ametiasutused tagaksid range vahetegemise ühest küljest luure- ja julgeolekuteenistuste ning teisest küljest õiguskaitseasutuste tegevuse vahel, et tagada üldpõhimõtte nemo iudex in sua causa järgimine; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et asjaomased ametiasutused tagaksid range vahetegemise ühest küljest luure- ja julgeolekuteenistuste ning teisest küljest õiguskaitseasutuste tegevuse vahel, et tagada üldpõhimõtte nemo iudex in sua causa järgimine;

| 30. | rõhutab, et ajutine komisjon, mis viis läbi uurimise, mis oli aluseks Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta ja 19. veebruari 2009. aasta resolutsioonile, tõi välja, et loa andmise ja kontrollimenetlused tsiviillennukite suhtes, mis läbivad liikmesriikide õhuruumi või maanduvad nende territooriumil, olid ülimalt puudulikud ja võimaldasid seetõttu nende kuritarvitamist LKA nn erakorralisteks üleviimisteks, kuid võimaldasid ka neist hõlpsasti kõrvale hiilida organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terroristlike võrgustike liikmetel; tuletab ühtlasi meelde liidu pädevust transpordi turvalisuse ja ohutuse valdkonnas ning Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile reguleerida ja kontrollida ELi õhuruumi, lennujaamade ja mittekommertslennunduse haldamist; palub seetõttu ELil ja selle liikmesriikidel mitte enam viivitada nendepoolse rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsiooni) rakendamise põhjaliku läbivaatamisega seoses liikmesriikide õhuruumi läbivatele või nende territooriumil maanduvatele tsiviillennukitele loa andmise ja nende kontrollimisega, et tagada julgeoleku tõhustamine ja kontrollide süsteemne läbiviimine, mis eeldab reisijate ja meeskondade eelnevat tuvastamist ning selle tagamist, et nn riiklike lendudena klassifitseeritud lennud (mis ei kuulu Chicago konventsiooni kohaldamisalasse) saaksid eelneva ja nõuetekohase loa; tuletab samuti meelde Euroopa Parlamendi soovitust, et liikmesriigid jõustaksid tulemuslikult Tokyo konventsiooni kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et ajutine komisjon, mis viis läbi uurimise, mis oli aluseks Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta ja 19. veebruari 2009. aasta resolutsioonile, tõi välja, et loa andmise ja kontrollimenetlused tsiviillennukite suhtes, mis läbivad liikmesriikide õhuruumi või maanduvad nende territooriumil, olid ülimalt puudulikud ja võimaldasid seetõttu nende kuritarvitamist LKA nn erakorralisteks üleviimisteks, kuid võimaldasid ka neist hõlpsasti kõrvale hiilida organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas terroristlike võrgustike liikmetel; tuletab ühtlasi meelde liidu pädevust transpordi turvalisuse ja ohutuse valdkonnas ning Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile reguleerida ja kontrollida ELi õhuruumi, lennujaamade ja mittekommertslennunduse haldamist; palub seetõttu ELil ja selle liikmesriikidel mitte enam viivitada nendepoolse rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsiooni) rakendamise põhjaliku läbivaatamisega seoses liikmesriikide õhuruumi läbivatele või nende territooriumil maanduvatele tsiviillennukitele loa andmise ja nende kontrollimisega, et tagada julgeoleku tõhustamine ja kontrollide süsteemne läbiviimine, mis eeldab reisijate ja meeskondade eelnevat tuvastamist ning selle tagamist, et nn riiklike lendudena klassifitseeritud lennud (mis ei kuulu Chicago konventsiooni kohaldamisalasse) saaksid eelneva ja nõuetekohase loa; tuletab samuti meelde Euroopa Parlamendi soovitust, et liikmesriigid jõustaksid tulemuslikult Tokyo konventsiooni kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal;

| 31. | märgib komisjoni algatusi reageeringuna Euroopa Parlamendi esitatud soovitustele; peab siiski kahetsusväärseks, et need ei ole olnud osa laiemast tegevuskavast ja strateegiast, mille eesmärk on tagada LKA programmi raames toime pandud inimõiguste rikkumiste eest vastutusele võtmine ning vajalik heastamine ja hüvitiste pakkumine ohvritele; |
| --- | --- |

31.

märgib komisjoni algatusi reageeringuna Euroopa Parlamendi esitatud soovitustele; peab siiski kahetsusväärseks, et need ei ole olnud osa laiemast tegevuskavast ja strateegiast, mille eesmärk on tagada LKA programmi raames toime pandud inimõiguste rikkumiste eest vastutusele võtmine ning vajalik heastamine ja hüvitiste pakkumine ohvritele;

| 32. | kutsub komisjoni üles uurima, kas LKA programmiga koostööd tehes on rikutud ELi norme, eelkõige varjupaiga- ja õigusalast koostööd käsitlevaid norme; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles uurima, kas LKA programmiga koostööd tehes on rikutud ELi norme, eelkõige varjupaiga- ja õigusalast koostööd käsitlevaid norme;

| 33. | kutsub komisjoni üles hõlbustama ja toetama inimõigustega kooskõlas olevat vastastikust õigusabi ja õigusalast koostööd uurimisasutuste vahel ning koostööd juristide vahel, kes on kaasatud vastutusalasesse töösse liikmesriikides, ning eelkõige tagama olulise teabe vahetamise ja edendama kõikide olemasolevate ELi vahendite ja ressursside tulemuslikku kasutamist; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles hõlbustama ja toetama inimõigustega kooskõlas olevat vastastikust õigusabi ja õigusalast koostööd uurimisasutuste vahel ning koostööd juristide vahel, kes on kaasatud vastutusalasesse töösse liikmesriikides, ning eelkõige tagama olulise teabe vahetamise ja edendama kõikide olemasolevate ELi vahendite ja ressursside tulemuslikku kasutamist;

| 34. | kutsub komisjoni üles võtma aasta jooksul vastu raamistiku, sealhulgas aruandlusega seotud nõuded liikmesriikide jaoks, mille eesmärk on jälgida ja toetada riiklikke vastutusmenetlusi, sealhulgas suunised inimõigustega kooskõlas olevate uurimiste kohta, mis tuginevad Euroopa Nõukogu ja ÜRO tasandil välja töötatud standarditele; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles võtma aasta jooksul vastu raamistiku, sealhulgas aruandlusega seotud nõuded liikmesriikide jaoks, mille eesmärk on jälgida ja toetada riiklikke vastutusmenetlusi, sealhulgas suunised inimõigustega kooskõlas olevate uurimiste kohta, mis tuginevad Euroopa Nõukogu ja ÜRO tasandil välja töötatud standarditele;

| 35. | kutsub LKA programmiga seoses ilmnenud institutsioonilisi puudusi silmas pidades komisjoni üles võtma meetmeid, mille eesmärk on suurendada ELi suutlikkust tõkestada ja heastada inimõiguste rikkumisi ELi tasandil ning tagada Euroopa Parlamendi rolli tugevdamine; |
| --- | --- |

35.

kutsub LKA programmiga seoses ilmnenud institutsioonilisi puudusi silmas pidades komisjoni üles võtma meetmeid, mille eesmärk on suurendada ELi suutlikkust tõkestada ja heastada inimõiguste rikkumisi ELi tasandil ning tagada Euroopa Parlamendi rolli tugevdamine;

| 36. | palub komisjonil kaaluda meetmete esildamist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistuste parlamentaarsete järelevalvekomisjonide vahelise püsiva koostöö ja teabevahetuse jaoks juhtudel, millest ilmneb, et liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistused on ELi territooriumil võtnud ühismeetmeid; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil kaaluda meetmete esildamist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistuste parlamentaarsete järelevalvekomisjonide vahelise püsiva koostöö ja teabevahetuse jaoks juhtudel, millest ilmneb, et liikmesriikide luure- ja julgeolekuteenistused on ELi territooriumil võtnud ühismeetmeid;

| 37. | palub komisjonil esitada ettepanekud ELi terrorismivastase poliitika kontekstis piiriülese luuretegevuse demokraatliku järelevalve korra väljatöötamiseks; kavatseb oma parlamentaarseid volitusi täielikult ära kasutada selleks, et kooskõlas Euroopa Parlamendi uuringute osakonna koostatud soovitustega (PE453.207) teostada järelevalvet terrorismivastase poliitika üle; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil esitada ettepanekud ELi terrorismivastase poliitika kontekstis piiriülese luuretegevuse demokraatliku järelevalve korra väljatöötamiseks; kavatseb oma parlamentaarseid volitusi täielikult ära kasutada selleks, et kooskõlas Euroopa Parlamendi uuringute osakonna koostatud soovitustega (PE453.207) teostada järelevalvet terrorismivastase poliitika üle;

| 38. | palub Euroopa Ombudsmanil uurida komisjoni, nõukogu ja ELi julgeolekuagentuuride, eelkõige Europoli ja Eurojusti suutmatust austada põhiõigusi ning hea juhtimistava ja lojaalse koostöö põhimõtteid LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni soovitustele reageerimisel; |
| --- | --- |

38.

palub Euroopa Ombudsmanil uurida komisjoni, nõukogu ja ELi julgeolekuagentuuride, eelkõige Europoli ja Eurojusti suutmatust austada põhiõigusi ning hea juhtimistava ja lojaalse koostöö põhimõtteid LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni soovitustele reageerimisel;

| 39. | palub ELil tagada, et tema enda rahvusvahelisi kohustusi täidetaks täielikult ning et ELi poliitikasuundi ja välispoliitika vahendeid, näiteks piinamist käsitlevaid suuniseid ja inimõigustealaseid dialooge, rakendataks täielikult, et ELil oleks tugevam positsioon nõuda inimõiguste klauslite ranget rakendamist kõikides liidu poolt allkirjastatavates rahvusvahelistes lepingutes ning nõuda tungivalt oma peamistelt liitlastelt, sealhulgas USA-lt, nende endi siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse järgimist; |
| --- | --- |

39.

palub ELil tagada, et tema enda rahvusvahelisi kohustusi täidetaks täielikult ning et ELi poliitikasuundi ja välispoliitika vahendeid, näiteks piinamist käsitlevaid suuniseid ja inimõigustealaseid dialooge, rakendataks täielikult, et ELil oleks tugevam positsioon nõuda inimõiguste klauslite ranget rakendamist kõikides liidu poolt allkirjastatavates rahvusvahelistes lepingutes ning nõuda tungivalt oma peamistelt liitlastelt, sealhulgas USA-lt, nende endi siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse järgimist;

| 40. | kinnitab veel kord, et rahvusvahelist terrorismivastast võitlust ja kahe- või mitmepoolset rahvusvahelist koostööd selles valdkonnas, sealhulgas NATO osana või luure- ja julgeolekuteenistuste vahel, tuleb ellu viia üksnes inimõigusi ja põhivabadusi täielikult järgides ning asjakohase demokraatliku ja kohtuliku järelevalve all; kutsub liikmesriike, komisjoni, Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles tagama, et neid põhimõtteid kohaldatakse nende välissuhetes, ning nõuab kindlalt, et nad peaksid põhjalikult hindama inimõiguste olukorda oma partnerite juures enne mis tahes uue lepingu sõlmimist, eelkõige luurealase koostöö ja teabejagamise kohta, vaatama läbi kehtivad lepingud, kui need partnerid ei järgi inimõigusi, ning teavitama Euroopa Parlamenti selliste hindamiste ja läbivaatamiste järeldustest; |
| --- | --- |

40.

kinnitab veel kord, et rahvusvahelist terrorismivastast võitlust ja kahe- või mitmepoolset rahvusvahelist koostööd selles valdkonnas, sealhulgas NATO osana või luure- ja julgeolekuteenistuste vahel, tuleb ellu viia üksnes inimõigusi ja põhivabadusi täielikult järgides ning asjakohase demokraatliku ja kohtuliku järelevalve all; kutsub liikmesriike, komisjoni, Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles tagama, et neid põhimõtteid kohaldatakse nende välissuhetes, ning nõuab kindlalt, et nad peaksid põhjalikult hindama inimõiguste olukorda oma partnerite juures enne mis tahes uue lepingu sõlmimist, eelkõige luurealase koostöö ja teabejagamise kohta, vaatama läbi kehtivad lepingud, kui need partnerid ei järgi inimõigusi, ning teavitama Euroopa Parlamenti selliste hindamiste ja läbivaatamiste järeldustest;

| 41. | nõuab tungivalt, et tulevikus ei korduks välisriigi eriteenistuste sekkumine suveräänsete ELi liikmesriikide asjadesse ning et terrorismi vastu võitlemisel tuleb täies ulatuses austada inimõigusi, põhivabadusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et tulevikus ei korduks välisriigi eriteenistuste sekkumine suveräänsete ELi liikmesriikide asjadesse ning et terrorismi vastu võitlemisel tuleb täies ulatuses austada inimõigusi, põhivabadusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet;

| 42. | tuletab meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivses protokollis nõutakse seiresüsteemide loomist, mis hõlmaksid kõiki vabadusekaotusega seotud olukordi, ning rõhutab asjaolu, et selle rahvusvahelise vahendi järgimine parandab kaitset; soovitab tungivalt ELi partnerriikidel ratifitseerida fakultatiivne protokoll, luua sõltumatud riiklikud tõkestamismehhanismid, mis on kooskõlas Pariisi põhimõtetega, ning ratifitseerida rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivses protokollis nõutakse seiresüsteemide loomist, mis hõlmaksid kõiki vabadusekaotusega seotud olukordi, ning rõhutab asjaolu, et selle rahvusvahelise vahendi järgimine parandab kaitset; soovitab tungivalt ELi partnerriikidel ratifitseerida fakultatiivne protokoll, luua sõltumatud riiklikud tõkestamismehhanismid, mis on kooskõlas Pariisi põhimõtetega, ning ratifitseerida rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| 43. | kordab kooskõlas rahvusvahelise õiguse ning eelkõige piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 12 oma nõuet, et kõik riigid, kelle suhtes on esitatud usaldusväärseid väited, teeksid kõik, mis võimalik, vajalike selgituste andmiseks ja juhul, kui viited jäävad püsima, teostaksid põhjalikke uurimisi ning juurdlusi kõikide väidetavate erakorraliste üleviimiste, salavanglate, piinamiste ja muude inimõiguste tõsiste rikkumiste kohta, et selgitada välja tõde ning vajaduse korral määrata kindlaks vastutus, tagada vastutuselevõtmine ja vältida karistamatust, tuues sealhulgas üksikisikud kohtu ette, kui on asitõendeid kriminaalvastutuse kohta; kutsub sellega seoses liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmseid tavasid käsitleva ÜRO ühisuuringu nõuetekohased järelmeetmed, eelkõige seoses järelkirjaga, mille saatsid erimenetluste volitatud esindajad 21. oktoobril 2011. aastal 59 riigile ja milles paluti nende vastavatel valitsustel esitada ajakohastatud teavet kõnealuses uuringus sisaldunud soovituste rakendamise kohta; |
| --- | --- |

43.

kordab kooskõlas rahvusvahelise õiguse ning eelkõige piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 12 oma nõuet, et kõik riigid, kelle suhtes on esitatud usaldusväärseid väited, teeksid kõik, mis võimalik, vajalike selgituste andmiseks ja juhul, kui viited jäävad püsima, teostaksid põhjalikke uurimisi ning juurdlusi kõikide väidetavate erakorraliste üleviimiste, salavanglate, piinamiste ja muude inimõiguste tõsiste rikkumiste kohta, et selgitada välja tõde ning vajaduse korral määrata kindlaks vastutus, tagada vastutuselevõtmine ja vältida karistamatust, tuues sealhulgas üksikisikud kohtu ette, kui on asitõendeid kriminaalvastutuse kohta; kutsub sellega seoses liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmseid tavasid käsitleva ÜRO ühisuuringu nõuetekohased järelmeetmed, eelkõige seoses järelkirjaga, mille saatsid erimenetluste volitatud esindajad 21. oktoobril 2011. aastal 59 riigile ja milles paluti nende vastavatel valitsustel esitada ajakohastatud teavet kõnealuses uuringus sisaldunud soovituste rakendamise kohta;

| 44. | kutsub ELi üles tagama, et selle liikmesriigid, assotsieerunud riigid ja partnerid (eelkõige need, keda hõlmab Cotonou leping), kes on nõustunud võtma vastu Guantánamo kinnipeetavaid, võimaldavad neile ka tegelikult täielikku toetust seoses nende elamistingimustega, jõupingutustega, mille eesmärk on hõlbustada nende integreerumist ühiskonda, meditsiiniteenustega, sealhulgas psühholoogiline rehabilitatsioon, isikut tõendavate ja reisidokumentide kättesaadavusega, perekonna taasühinemise õiguse kasutamisega ja kõikide muude niisuguste põhiõiguste kasutamisega, mis on omistatud poliitilise varjupaiga staatusega inimestele; |
| --- | --- |

44.

kutsub ELi üles tagama, et selle liikmesriigid, assotsieerunud riigid ja partnerid (eelkõige need, keda hõlmab Cotonou leping), kes on nõustunud võtma vastu Guantánamo kinnipeetavaid, võimaldavad neile ka tegelikult täielikku toetust seoses nende elamistingimustega, jõupingutustega, mille eesmärk on hõlbustada nende integreerumist ühiskonda, meditsiiniteenustega, sealhulgas psühholoogiline rehabilitatsioon, isikut tõendavate ja reisidokumentide kättesaadavusega, perekonna taasühinemise õiguse kasutamisega ja kõikide muude niisuguste põhiõiguste kasutamisega, mis on omistatud poliitilise varjupaiga staatusega inimestele;

| 45. | tunneb eriti muret menetluse pärast, mille USA sõjaväekomisjon viis läbi Abd al-Rahim al-Nashiri suhtes, kellele võidakse süüdimõistmise korral määrata surmanuhtlus; kutsub USA ametivõime üles välistama hr al-Nashirile surmanuhtluse määramise võimaluse ning kinnitab oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõikide juhtumite puhul ja mis tahes asjaoludel; märgib, et hr al-Nashiri kohtuasi on olnud Euroopa Inimõiguste Kohtus arutlusel alates 6. maist 2011; kutsub kõikide niisuguste riikide ametivõime, kus hr al-Nashirit kinni peeti, üles kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid selle tagamiseks, et talle ei määrataks surmanuhtlust; nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident tõstataks al-Nashiri juhtumi USAga prioriteedina surmanuhtluse küsimust käsitlevaid ELi suuniseid kohaldades; |
| --- | --- |

45.

tunneb eriti muret menetluse pärast, mille USA sõjaväekomisjon viis läbi Abd al-Rahim al-Nashiri suhtes, kellele võidakse süüdimõistmise korral määrata surmanuhtlus; kutsub USA ametivõime üles välistama hr al-Nashirile surmanuhtluse määramise võimaluse ning kinnitab oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõikide juhtumite puhul ja mis tahes asjaoludel; märgib, et hr al-Nashiri kohtuasi on olnud Euroopa Inimõiguste Kohtus arutlusel alates 6. maist 2011; kutsub kõikide niisuguste riikide ametivõime, kus hr al-Nashirit kinni peeti, üles kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid selle tagamiseks, et talle ei määrataks surmanuhtlust; nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident tõstataks al-Nashiri juhtumi USAga prioriteedina surmanuhtluse küsimust käsitlevaid ELi suuniseid kohaldades;

| 46. | kordab, et inimõiguste klausli täielik kohaldamine kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes on ELi ja selle liikmesriikide ning kõnealuste riikide vahelistes suhetes olulise tähtsusega, ning on seisukohal, et on olemas tõeline ajend vaadata uuesti läbi, kuidas Euroopa valitsused on teinud koostööd diktatuuride repressiooniparaadiga terrorismiga võitlemise nimel; on sellega seoses seisukohal, et hiljuti läbi vaadatud Euroopa naabruspoliitika peab pakkuma tugevat toetust julgeolekusektori reformile, mis peab eelkõige tagama selge vahetegemise luure ja õiguskaitse ülesannete vahel; kutsub Euroopa välisteenistust, nõukogu ja komisjoni üles tugevdama oma koostööd piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komiteega ja muude asjaomaste Euroopa Nõukogu mehhanismidega kolmandates riikides elluviidavate terrorismivastase võitluse abiprojektide kavandamisel ja rakendamisel ning igas vormis peetavate terrorismivastase võitluse dialoogides kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

46.

kordab, et inimõiguste klausli täielik kohaldamine kolmandate riikidega sõlmitud lepingutes on ELi ja selle liikmesriikide ning kõnealuste riikide vahelistes suhetes olulise tähtsusega, ning on seisukohal, et on olemas tõeline ajend vaadata uuesti läbi, kuidas Euroopa valitsused on teinud koostööd diktatuuride repressiooniparaadiga terrorismiga võitlemise nimel; on sellega seoses seisukohal, et hiljuti läbi vaadatud Euroopa naabruspoliitika peab pakkuma tugevat toetust julgeolekusektori reformile, mis peab eelkõige tagama selge vahetegemise luure ja õiguskaitse ülesannete vahel; kutsub Euroopa välisteenistust, nõukogu ja komisjoni üles tugevdama oma koostööd piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komiteega ja muude asjaomaste Euroopa Nõukogu mehhanismidega kolmandates riikides elluviidavate terrorismivastase võitluse abiprojektide kavandamisel ja rakendamisel ning igas vormis peetavate terrorismivastase võitluse dialoogides kolmandate riikidega;

| 47. | kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi valitsust üles selgitama välja vastutuse ja tagama vastutusele võtmise ilmselt eksliku tuvastamise alusel Khaled el-Masri kinnivõtmise eest, millega kaasnes tema ebaseaduslik kinnipidamine ja väidetav piinamine; peab kahetsusväärseks Skopje prokuratuuri tegevusetust seoses kriminaaluurimise läbiviimisega hr el-Masri kaebuse alusel; märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus on võtnud kõnealuse juhtumi enda arutada ning suurkojas peeti esimene arutelu 16. mail 2012; on seisukohal, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi valitsuse väidetav tegevus selle juhtumi puhul ei ole kooskõlas ELi aluseks olevate põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtetega ning komisjon peab selle nõuetekohaselt tõstatama endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELiga ühinemise protsessi raames; |
| --- | --- |

47.

kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi valitsust üles selgitama välja vastutuse ja tagama vastutusele võtmise ilmselt eksliku tuvastamise alusel Khaled el-Masri kinnivõtmise eest, millega kaasnes tema ebaseaduslik kinnipidamine ja väidetav piinamine; peab kahetsusväärseks Skopje prokuratuuri tegevusetust seoses kriminaaluurimise läbiviimisega hr el-Masri kaebuse alusel; märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus on võtnud kõnealuse juhtumi enda arutada ning suurkojas peeti esimene arutelu 16. mail 2012; on seisukohal, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi valitsuse väidetav tegevus selle juhtumi puhul ei ole kooskõlas ELi aluseks olevate põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtetega ning komisjon peab selle nõuetekohaselt tõstatama endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELiga ühinemise protsessi raames;

| 48. | palub, et NATO ja USA ametivõimud viiksid läbi omapoolseid uurimisi, teeksid tihedalt koostööd ELi ja liikmesriikide parlamentaarsete või kohtulike uurimiste käigus kõnealustes küsimustes (31), vastates sealhulgas vajaduse korral viivitamata vastastikuse õigusabi palvetele, avaldaksid teavet erakorralise üleviimise programmide ning muude inimõigusi ja põhivabadusi rikkuvate tavade kohta ning esitaksid kahtlustatavate esindajatele kogu teabe, mis on vajalik nende klientide kaitsmiseks; nõuab kinnitust, et kõikides NATO lepingutes ja NATO–ELi ning muudes Atlandi-ülestes lepingutes austatakse põhiõigusi; |
| --- | --- |

48.

palub, et NATO ja USA ametivõimud viiksid läbi omapoolseid uurimisi, teeksid tihedalt koostööd ELi ja liikmesriikide parlamentaarsete või kohtulike uurimiste käigus kõnealustes küsimustes (31), vastates sealhulgas vajaduse korral viivitamata vastastikuse õigusabi palvetele, avaldaksid teavet erakorralise üleviimise programmide ning muude inimõigusi ja põhivabadusi rikkuvate tavade kohta ning esitaksid kahtlustatavate esindajatele kogu teabe, mis on vajalik nende klientide kaitsmiseks; nõuab kinnitust, et kõikides NATO lepingutes ja NATO–ELi ning muudes Atlandi-ülestes lepingutes austatakse põhiõigusi;

| 49. | avaldab austust USA kodanikuühiskonna algatusele moodustada 2010. aastal sõltumatu kaheparteiline töökond, et uurida USA valitsuse poliitikat ja meetmeid, mis on seotud terrorismis kahtlustatavate vangistamise ja kinnipidamise ning neile süüdistuse esitamisega ning USAs vangistuses hoidmisega Clintoni, Bushi ja Obama valitsuste ajal; |
| --- | --- |

49.

avaldab austust USA kodanikuühiskonna algatusele moodustada 2010. aastal sõltumatu kaheparteiline töökond, et uurida USA valitsuse poliitikat ja meetmeid, mis on seotud terrorismis kahtlustatavate vangistamise ja kinnipidamise ning neile süüdistuse esitamisega ning USAs vangistuses hoidmisega Clintoni, Bushi ja Obama valitsuste ajal;

| 50. | palub, et USA – arvestades, kui oluline on Atlandi-ülene partnerlus ja USA juhtroll selles valdkonnas – uuriks täies ulatuses kõiki rikkumisi, mille ta on toime pannud, ja tagaks vastutuse võtmise nende eest, tagaks asjaomase siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse kohaldamise, et teha lõpp õiguslikele mustadele aukudele, lõpetaks sõjaväekohtumenetlused, kohaldaks terrorismis kahtlustatavate suhtes täiel määral kriminaalõigust ja taastaks kinnipidamise läbivaatamise ning habeas corpus’e põhimõtte rakendamise, nõuetekohase menetluse, kaitse piinamise eest ja mittediskrimineerimise välis- ja USA kodanike vahel; |
| --- | --- |

50.

palub, et USA – arvestades, kui oluline on Atlandi-ülene partnerlus ja USA juhtroll selles valdkonnas – uuriks täies ulatuses kõiki rikkumisi, mille ta on toime pannud, ja tagaks vastutuse võtmise nende eest, tagaks asjaomase siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse kohaldamise, et teha lõpp õiguslikele mustadele aukudele, lõpetaks sõjaväekohtumenetlused, kohaldaks terrorismis kahtlustatavate suhtes täiel määral kriminaalõigust ja taastaks kinnipidamise läbivaatamise ning habeas corpus’e põhimõtte rakendamise, nõuetekohase menetluse, kaitse piinamise eest ja mittediskrimineerimise välis- ja USA kodanike vahel;

| 51. | kutsub president Obamat üles täitma oma 2009. aasta jaanuaris antud lubaduse sulgeda Guantánamo Bay kinnipidamisasutus, lubada igal kinnipeetaval, kellele süüdistust ei esitata, võimalikult kiiresti oma kodumaale naasta või suunduda muusse ohutusse riiki, mõista nende Guantánamo kinnipeetavate üle, kelle vastu on olemas piisavalt vastuvõetavaid tõendeid, viivitamata kohut õiglase ja avaliku ärakuulamisega sõltumatu ja erapooletu kohtu poolt ning tagada süüdimõistmise korral nende vangistamine USAs kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standardite ja põhimõtetega; nõuab samuti Guantánamos toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimist ja vastutuse selgitamist; |
| --- | --- |

51.

kutsub president Obamat üles täitma oma 2009. aasta jaanuaris antud lubaduse sulgeda Guantánamo Bay kinnipidamisasutus, lubada igal kinnipeetaval, kellele süüdistust ei esitata, võimalikult kiiresti oma kodumaale naasta või suunduda muusse ohutusse riiki, mõista nende Guantánamo kinnipeetavate üle, kelle vastu on olemas piisavalt vastuvõetavaid tõendeid, viivitamata kohut õiglase ja avaliku ärakuulamisega sõltumatu ja erapooletu kohtu poolt ning tagada süüdimõistmise korral nende vangistamine USAs kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standardite ja põhimõtetega; nõuab samuti Guantánamos toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimist ja vastutuse selgitamist;

| 52. | nõuab, et kõikidele kinnipeetavatele, kellele süüdistust ei esitata, kuid keda ei saa kodumaale tagasi saata piinamise või tagakiusamise tegeliku ohu tõttu nende kodumaal, antaks võimalus asuda ümber USAsse humanitaarkaitse all ja võimaldataks hüvitust (32), ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid oleksid ka valmis niisuguseid endisi Guantánamo kinnipeetavaid vastu võtma; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et kõikidele kinnipeetavatele, kellele süüdistust ei esitata, kuid keda ei saa kodumaale tagasi saata piinamise või tagakiusamise tegeliku ohu tõttu nende kodumaal, antaks võimalus asuda ümber USAsse humanitaarkaitse all ja võimaldataks hüvitust (32), ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid oleksid ka valmis niisuguseid endisi Guantánamo kinnipeetavaid vastu võtma;

| 53. | kutsub USA ametivõime üles tunnistama kehtetuks NDAAga antud volituse inimeste tähtajatuks kinnipidamiseks süüdistust esitamata või kohtumenetluseta; |
| --- | --- |

53.

kutsub USA ametivõime üles tunnistama kehtetuks NDAAga antud volituse inimeste tähtajatuks kinnipidamiseks süüdistust esitamata või kohtumenetluseta;

| 54. | kutsub delegatsiooni juhtide konverentsi üles tagama, et algatataks parlamentaarsed dialoogid terrorismi vastu võitlemisel põhiõiguste kaitsmise teemal, tuginedes terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmseid tavasid käsitleva ÜRO ühisuuringu järeldustele ja selle järelmeetmetele ning aruandele „UN Compilation of good practices on legal and institutional frameworks and measures that ensure respect for human rights by intelligence agencies while countering terrorism, including on their oversight” (ÜRO heade tavade kompilatsioon õigus- ja institutsiooniliste raamistike ja meetmete, sh nende järelevalve valdkonnas, millega tagatakse, et luureagentuurid austavad terrorismiga võitlemisel inimõigusi); |
| --- | --- |

54.

kutsub delegatsiooni juhtide konverentsi üles tagama, et algatataks parlamentaarsed dialoogid terrorismi vastu võitlemisel põhiõiguste kaitsmise teemal, tuginedes terrorismivastase võitlusega seotud salajase kinnipidamise ülemaailmseid tavasid käsitleva ÜRO ühisuuringu järeldustele ja selle järelmeetmetele ning aruandele „UN Compilation of good practices on legal and institutional frameworks and measures that ensure respect for human rights by intelligence agencies while countering terrorism, including on their oversight” (ÜRO heade tavade kompilatsioon õigus- ja institutsiooniliste raamistike ja meetmete, sh nende järelevalve valdkonnas, millega tagatakse, et luureagentuurid austavad terrorismiga võitlemisel inimõigusi);

| 55. | kohustub pühendama oma järgmise liikmesriikide parlamentidega peetava parlamentaarse ühiskohtumise sellele, et vaadata läbi parlamentide roll LKA programmi raames toime pandud inimõiguste rikkumiste eest vastutuse tagamisel ning edendada tugevamat koostööd ja korrapärast vahetustegevust riiklike järelevalveasutuste vahel, kes vastutavad luureteenistuste kontrollimise eest, asjaomaste riiklike asutuste, ELi institutsioonide ja ametite osavõtul; |
| --- | --- |

55.

kohustub pühendama oma järgmise liikmesriikide parlamentidega peetava parlamentaarse ühiskohtumise sellele, et vaadata läbi parlamentide roll LKA programmi raames toime pandud inimõiguste rikkumiste eest vastutuse tagamisel ning edendada tugevamat koostööd ja korrapärast vahetustegevust riiklike järelevalveasutuste vahel, kes vastutavad luureteenistuste kontrollimise eest, asjaomaste riiklike asutuste, ELi institutsioonide ja ametite osavõtul;

| 56. | on kindlalt otsustanud jätkata talle ajutise komisjoni poolt antud mandaadi täitmist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2, 6 ja 7; teeb oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile koos inimõiguste allkomisjoniga ülesandeks pöörduda kõnealuses küsimuses Euroopa Parlamendi poole täiskogu istungjärgul aasta pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist; peab väga oluliseks hinnata praegu, mil määral on järgitud Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud soovitusi, ja juhul, kui neid ei ole järgitud, analüüsida selle põhjuseid; |
| --- | --- |

56.

on kindlalt otsustanud jätkata talle ajutise komisjoni poolt antud mandaadi täitmist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2, 6 ja 7; teeb oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile koos inimõiguste allkomisjoniga ülesandeks pöörduda kõnealuses küsimuses Euroopa Parlamendi poole täiskogu istungjärgul aasta pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist; peab väga oluliseks hinnata praegu, mil määral on järgitud Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud soovitusi, ja juhul, kui neid ei ole järgitud, analüüsida selle põhjuseid;

| 57. | palub nõukogul, komisjonil, Euroopa Ombudsmanil, liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsustel ja parlamentidel, Euroopa Nõukogul, NATO-l, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonil ning Ameerika Ühendriikide valitsusel ja Kongressi mõlemal kojal teavitada Euroopa Parlamenti mis tahes arengust, mis võib toimuda käesoleva raportiga hõlmatud teemavaldkondades; |
| --- | --- |

57.

palub nõukogul, komisjonil, Euroopa Ombudsmanil, liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsustel ja parlamentidel, Euroopa Nõukogul, NATO-l, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonil ning Ameerika Ühendriikide valitsusel ja Kongressi mõlemal kojal teavitada Euroopa Parlamenti mis tahes arengust, mis võib toimuda käesoleva raportiga hõlmatud teemavaldkondades;

*

* *

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele, samuti Euroopa Nõukogule, NATO-le, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja Kongressi mõlemale kojale. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele, samuti Euroopa Nõukogule, NATO-le, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja Kongressi mõlemale kojale.

---

(1)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1.

(2)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(3)  A/HRC/13/42, 19.2.2010.

(4)  A/HRC/19/61, 18.1.2012.

(5)  A/HRC/14/46, 17.5.2010.

(6)  Resolutsioon 1507 (2006).

(7)  Resolutsioon 1562 (2007).

(8)  Dok 12714, 16.9.2011.

(9)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(10)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 309.

(11)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 51.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0271.

(13)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 91.

(14)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 136.

(15)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 640.

(16)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 49.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0577.

(18)  SPEECH/08/716, „Une politique visant ą assurer l’effectivité des droits fondamentaux sur le terrain”.

(19)  „Remarks en route to Germany”, pressiintervjuu Condoleezza Rice’iga, Berliin, 5. detsember 2005 ning „Press Availability at the Meeting of the North Atlantic Council”, Brüssel, 8. detsember 2005.

(20)  „Sources Tell ABC News Top Al Qaeda Figures Held in Secret CIA Prisons”, ABC News, 5.12.2005.

(21)  „Lithuania Hosted Secret CIA Prison to Get „Our Ear””, ABC News, 20.8.2009.

(22)  „CIA Holds Terror Suspects in Secret Prisons”, 2.11.2005 ja „Europeans Probe Secret CIA Flights”, Washington Post, 17.11.2005.

(23)  Muu hulgas: Human Rights Watchi avaldus Ameerika Ühendriikide kinnipidamisasutuste kohta Euroopas, 6.11.2005; Amnesty International Europe’i aruanne „Open secret: Mounting evidence of Europe’s complicity in rendition and secret detention”, 15.11.2010; Reprieve’i aruanne „Rendition on Record: Using the Right of Access to Information to Unveil the Paths of Illegal Prisoner Transfer Flights”, 15.12.2011.

(24)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta eespool mainitud resolutsiooni lõige 232.

(25)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1.

(26)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 31.

(27)  Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 5, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikkel 7, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 3 ning asjaomane kohtupraktika ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 4.

(28)  A/HRC/19/44.

(29)  „Inside Romania’s secret CIA prison”, The Independent, 9.12.2011.

(30)  Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee 19. mai 2011. aasta raport oma Leedu visiidi kohta 14.–18. juunil 2010.

(31)  Vt muu hulgas eespool mainitud Euroopa Parlamendi 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni.

(32)  Vt eespool mainitud Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni lõiget 3.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/16

---

Teisipäev, 11. september 2012ELi-sisene tõhustatud solidaarsus varjupaigavaldkonnas

P7_TA(2012)0310

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas (2012/2032(INI))

2013/C 353 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 2, artiklit 78 ja artiklit 80, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 2, artiklit 78 ja artiklit 80,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas „Vastutuse paremat jagamist ja suuremat vastastikust usaldust käsitlev ELi arengukava” (COM(2011)0835), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas „Vastutuse paremat jagamist ja suuremat vastastikust usaldust käsitlev ELi arengukava” (COM(2011)0835),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – nn Stockholmi programm (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – nn Stockholmi programm (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse raamprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” aastateks 2007–2013 (COM(2005)0123), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile, millega kehtestatakse raamprogramm „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” aastateks 2007–2013 (COM(2005)0123),

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad tõelist ja praktilist solidaarsust rändevoogudest, sealhulgas erinevatest rühmadest koosnevatest rändevoogudest kõige rohkem mõjutatud liikmesriikidega, justiits- ja siseküsimuste nõukogu 3151. kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. märtsi 2012. aasta järeldusi, mis käsitlevad tõelist ja praktilist solidaarsust rändevoogudest, sealhulgas erinevatest rühmadest koosnevatest rändevoogudest kõige rohkem mõjutatud liikmesriikidega, justiits- ja siseküsimuste nõukogu 3151. kohtumisel,

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi ja Euroopa inimõigustealaseid õigusakte, sealhulgas eeskätt ÜRO pagulasseisundi konventsiooni, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (ECHR) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (harta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi ja Euroopa inimõigustealaseid õigusakte, sealhulgas eeskätt ÜRO pagulasseisundi konventsiooni, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (ECHR) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (harta),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2007. aasta rohelist raamatut Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta (COM(2007)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2007. aasta rohelist raamatut Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta (COM(2007)0301),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2008. aasta teatist „Varjupaigapoliitika kava: ühtne lähenemisviis kaitse andmisele Euroopa Liidus” (COM(2008)0360), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2008. aasta teatist „Varjupaigapoliitika kava: ühtne lähenemisviis kaitse andmisele Euroopa Liidus” (COM(2008)0360),

| — | võttes arvesse 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2011. aasta 18-kuulist programmi, mille on koostanud eesistujariigid Poola, Taani ja Küpros, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2011. aasta 18-kuulist programmi, mille on koostanud eesistujariigid Poola, Taani ja Küpros,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond (COM(2011)0751),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0248/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0248/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on 2012. aastal pühendunud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rajamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on 2012. aastal pühendunud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rajamisele;

| B. | arvestades, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi olulise osana ja juhtpõhimõttena on algusest peale tunnustatud solidaarsust, mis kujutab endast ka nende ELi õigusaktide peamist põhimõtet, mille kohaselt peaksid liikmesriigid võrdsel ja õiglasel viisil jagama nii hüvesid kui ka koormust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi olulise osana ja juhtpõhimõttena on algusest peale tunnustatud solidaarsust, mis kujutab endast ka nende ELi õigusaktide peamist põhimõtet, mille kohaselt peaksid liikmesriigid võrdsel ja õiglasel viisil jagama nii hüvesid kui ka koormust;

| C. | arvestades, et solidaarsus peab käima käsikäes vastutusega ning liikmesriigid peavad tagama, et nende varjupaigasüsteemid vastavad rahvusvahelises ja Euroopa Liidu õiguses, eelkõige 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonis, selle 1967. aasta lisaprotokollis, Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, kehtestatud standarditele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et solidaarsus peab käima käsikäes vastutusega ning liikmesriigid peavad tagama, et nende varjupaigasüsteemid vastavad rahvusvahelises ja Euroopa Liidu õiguses, eelkõige 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonis, selle 1967. aasta lisaprotokollis, Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, kehtestatud standarditele;

| D. | arvestades, et toetuse andmist varjupaigamenetluse läbiviimisel solidaarsuse ja jagatud vastutuse vaimus tuleb pidada liikmesriikide abivahendiks nende kohustuste täitmisel, et pakkuda kaitset isikutele, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, ning aidata neid kolmandaid riike, kes võtavad vastu enim pagulasi, eesmärgiga tugevdada tervikuna kaitse ühist ala; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et toetuse andmist varjupaigamenetluse läbiviimisel solidaarsuse ja jagatud vastutuse vaimus tuleb pidada liikmesriikide abivahendiks nende kohustuste täitmisel, et pakkuda kaitset isikutele, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, ning aidata neid kolmandaid riike, kes võtavad vastu enim pagulasi, eesmärgiga tugevdada tervikuna kaitse ühist ala;

| E. | arvestades, et vaatamata kohustusele kontrollida üksikuid varjupaigataotlusi igal üksikjuhul eraldi, on siiski seisukohal, et kui ühise menetlemise eesmärk on jõuda ühiste otsusteni, tuleb nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu ühist käsitlust turvalisest päritoluriigist ja turvalisest kolmandast riigist, pidades kinni tingimustest ja kaitsemeetmetest, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi 6. aprillil 2011 esimese lugemise seisukohas seoses komisjoni ettepanekuga varjupaigamenetluste direktiivi läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaatamata kohustusele kontrollida üksikuid varjupaigataotlusi igal üksikjuhul eraldi, on siiski seisukohal, et kui ühise menetlemise eesmärk on jõuda ühiste otsusteni, tuleb nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu ühist käsitlust turvalisest päritoluriigist ja turvalisest kolmandast riigist, pidades kinni tingimustest ja kaitsemeetmetest, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi 6. aprillil 2011 esimese lugemise seisukohas seoses komisjoni ettepanekuga varjupaigamenetluste direktiivi läbivaatamise kohta;

Sissejuhatus

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise üle ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas, milles nõutakse solidaarsusele ja vastutuse jagamisele väljundi leidmist konkreetsete meetmetena ja et liikmesriigid täidaksid oma kohustust tagada, et nende oma varjupaigasüsteem vastab nii rahvusvahelistele kui ka Euroopa Liidu normidele; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise üle ELi-sisese tõhustatud solidaarsuse kohta varjupaigavaldkonnas, milles nõutakse solidaarsusele ja vastutuse jagamisele väljundi leidmist konkreetsete meetmetena ja et liikmesriigid täidaksid oma kohustust tagada, et nende oma varjupaigasüsteem vastab nii rahvusvahelistele kui ka Euroopa Liidu normidele;

| 2. | rõhutab solidaarsuse ja vastutuse jagamise keskset rolli ning horisontaalset mõju Euroopa ühises varjupaigasüsteemis; kordab, et on vaja tagada liidu varjupaigaküsimustealase acquis’ tõhus ja ühtne kohaldamine ning õigusaktide rakendamine, et kindlustada kaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

2.

rõhutab solidaarsuse ja vastutuse jagamise keskset rolli ning horisontaalset mõju Euroopa ühises varjupaigasüsteemis; kordab, et on vaja tagada liidu varjupaigaküsimustealase acquis’ tõhus ja ühtne kohaldamine ning õigusaktide rakendamine, et kindlustada kaitse kõrge tase;

| 3. | tuletab meelde, et õigus rahvusvahelisele kaitsele on rahvusvahelistes ja liidu õigusaktides sätestatud põhiõigusena, mida täiendab rida täiendavaid õigusi ja põhimõtteid, nagu mittetagasisaatmise põhimõte, õigus väärikusele, piinamise ja ebainimliku ning alandava kohtlemise keelustamine, naiste kaitsmine vägivalla ja igat liiki diskrimineerimise eest, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ning õigus era- ja perekonnaelule; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et õigus rahvusvahelisele kaitsele on rahvusvahelistes ja liidu õigusaktides sätestatud põhiõigusena, mida täiendab rida täiendavaid õigusi ja põhimõtteid, nagu mittetagasisaatmise põhimõte, õigus väärikusele, piinamise ja ebainimliku ning alandava kohtlemise keelustamine, naiste kaitsmine vägivalla ja igat liiki diskrimineerimise eest, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ning õigus era- ja perekonnaelule;

| 4. | rõhutab, et solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõte on kätketud aluslepingutesse ning et tõhus solidaarsusraamistik hõlmab vähemalt ELi institutsioonide ja ametite ning liikmesriikide kohustust teha koostööd, et leida viise selle põhimõtte jõustamiseks; kinnitab, et solidaarsus ei piirdu liikmesriikide omavaheliste suhetega, vaid on suunatud ka varjupaigataotlejatele ning rahvusvahelise kaitse saajatele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõte on kätketud aluslepingutesse ning et tõhus solidaarsusraamistik hõlmab vähemalt ELi institutsioonide ja ametite ning liikmesriikide kohustust teha koostööd, et leida viise selle põhimõtte jõustamiseks; kinnitab, et solidaarsus ei piirdu liikmesriikide omavaheliste suhetega, vaid on suunatud ka varjupaigataotlejatele ning rahvusvahelise kaitse saajatele;

| 5. | rõhutab asjaolu, et kuigi 2011. aastal on varjupaiga taotlejate arv uuesti suurenenud, on varjupaigataotluste arv ELis viimasel kümnendil üldiselt vähenenud; toonitab, et teatud liikmesriigid seisavad silmitsi ebaproportsionaalselt suure arvu varjupaigataotlustega võrreldes teiste liikmesriikidega, mida põhjustavad erinevad tegurid, sealhulgas geograafilised näitajad, ja et varjupaigataotlused on ELis ebaühtlaselt jaotunud; tuletab meelde, et 2011. aastal langes enam kui 90 % varjupaigataotlustest kümnele liikmesriigile, et kuni 2011. aasta suveni paigutati ELis Maltalt kuude teise liikmesriiki ümber vaid 227 rahvusvahelise kaitse saajat ning et 2011. aastal asustati kogu ELis vaid kümnesse ELi liikmesriiki ümber 4 125 pagulast, mis moodustas ligikaudu 6,6 % kõigist sel aastal ümberasustatud pagulastest; rõhutab, et on tähtis need ebavõrdsused välja selgitada, võrreldes muu hulgas absoluutarve ja suutlikkuse näitajaid, ja et kõige rohkem varjupaigataotlusi saavad liikmesriigid peavad saama ELilt nii haldus- kui ka finantsabi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et kuigi 2011. aastal on varjupaiga taotlejate arv uuesti suurenenud, on varjupaigataotluste arv ELis viimasel kümnendil üldiselt vähenenud; toonitab, et teatud liikmesriigid seisavad silmitsi ebaproportsionaalselt suure arvu varjupaigataotlustega võrreldes teiste liikmesriikidega, mida põhjustavad erinevad tegurid, sealhulgas geograafilised näitajad, ja et varjupaigataotlused on ELis ebaühtlaselt jaotunud; tuletab meelde, et 2011. aastal langes enam kui 90 % varjupaigataotlustest kümnele liikmesriigile, et kuni 2011. aasta suveni paigutati ELis Maltalt kuude teise liikmesriiki ümber vaid 227 rahvusvahelise kaitse saajat ning et 2011. aastal asustati kogu ELis vaid kümnesse ELi liikmesriiki ümber 4 125 pagulast, mis moodustas ligikaudu 6,6 % kõigist sel aastal ümberasustatud pagulastest; rõhutab, et on tähtis need ebavõrdsused välja selgitada, võrreldes muu hulgas absoluutarve ja suutlikkuse näitajaid, ja et kõige rohkem varjupaigataotlusi saavad liikmesriigid peavad saama ELilt nii haldus- kui ka finantsabi;

| 6. | rõhutab, et kui ei lahendata ebakõlasid varjupaigataotluste proportsioonis üksikute liikmesriikide vastuvõtuvõimega ning eri liikmesriikide tehnilises ja haldussuutlikkuses, ei ole võimalik saavutada varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate kõrgetasemelist kaitset; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kui ei lahendata ebakõlasid varjupaigataotluste proportsioonis üksikute liikmesriikide vastuvõtuvõimega ning eri liikmesriikide tehnilises ja haldussuutlikkuses, ei ole võimalik saavutada varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate kõrgetasemelist kaitset;

| 7. | kinnitab, et liikmesriigid peavad tagama õiglaste ja tulemuslike varjupaigasüsteemide kehtestamise, et reageerida muutuvatele varjupaigataotlejate voogudele; on seisukohal, et kuigi varjupaigataotluste arv ei ole püsiv, on tõendeid konkreetsete sisenemispunktide kohta ELi välispiiril, mis kujutavad endast tulipunkte ja mille puhul on mõistlik eeldada, et esitatakse suur arv varjupaigataotlusi; nõuab, et tegeliku solidaarsuse märgina võetaks meetmeid, et suurendada peamiste ELi sisenemispunktide asukohaliikmesriikide varjupaigasüsteemi valmisolekut; |
| --- | --- |

7.

kinnitab, et liikmesriigid peavad tagama õiglaste ja tulemuslike varjupaigasüsteemide kehtestamise, et reageerida muutuvatele varjupaigataotlejate voogudele; on seisukohal, et kuigi varjupaigataotluste arv ei ole püsiv, on tõendeid konkreetsete sisenemispunktide kohta ELi välispiiril, mis kujutavad endast tulipunkte ja mille puhul on mõistlik eeldada, et esitatakse suur arv varjupaigataotlusi; nõuab, et tegeliku solidaarsuse märgina võetaks meetmeid, et suurendada peamiste ELi sisenemispunktide asukohaliikmesriikide varjupaigasüsteemi valmisolekut;

| 8. | rõhutab, et kõigil liikmesriikidel on kohustus täielikult rakendada ja kohaldada nii liidu õigust kui ka rahvusvahelisi õigusi varjupaigavaldkonnas; märgib, et liidu välispiiridel asuvad liikmesriigid seisavad Euroopa ühises varjupaigasüsteemis silmitsi probleemidega, mis erinevad nende liikmesriikide omadest, kes ei asu välispiiridel, ning seega vajavad erinevat toetust vastavate ülesannete piisavaks täitmiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 nõutakse olemasolevate meetmete kasutuselevõttu ja ka uute meetmete väljatöötamist nende liikmesriikide abistamiseks vajaduse korral; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kõigil liikmesriikidel on kohustus täielikult rakendada ja kohaldada nii liidu õigust kui ka rahvusvahelisi õigusi varjupaigavaldkonnas; märgib, et liidu välispiiridel asuvad liikmesriigid seisavad Euroopa ühises varjupaigasüsteemis silmitsi probleemidega, mis erinevad nende liikmesriikide omadest, kes ei asu välispiiridel, ning seega vajavad erinevat toetust vastavate ülesannete piisavaks täitmiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 nõutakse olemasolevate meetmete kasutuselevõttu ja ka uute meetmete väljatöötamist nende liikmesriikide abistamiseks vajaduse korral;

| 9. | nõuab olemasolevate meetmete optimaalsemat kasutamist ning ka uute suunatud meetmete ja vahendite väljatöötamist, reageerimaks pidevalt muutuvatele probleemidele paindlikult, kuid tõhusalt; selliseks optimeerimiseks on praegu eriti sobiv aeg, arvestades ELi tabanud finantskriisi, mis on pannud lisakoormuse liikmesriikide püüdele tulla tõhusalt toime varjupaigamenetlusega, eeskätt nende liikmesriikide puhul, kes võtavad vastu ebaproportsionaalselt suurel arvul varjupaigataotlejaid; |
| --- | --- |

9.

nõuab olemasolevate meetmete optimaalsemat kasutamist ning ka uute suunatud meetmete ja vahendite väljatöötamist, reageerimaks pidevalt muutuvatele probleemidele paindlikult, kuid tõhusalt; selliseks optimeerimiseks on praegu eriti sobiv aeg, arvestades ELi tabanud finantskriisi, mis on pannud lisakoormuse liikmesriikide püüdele tulla tõhusalt toime varjupaigamenetlusega, eeskätt nende liikmesriikide puhul, kes võtavad vastu ebaproportsionaalselt suurel arvul varjupaigataotlejaid;

| 10. | märgib, et arvestades üha suuremaid pagulastega seonduvaid vajadusi ülemaailmsel tasandil, võib keskkonna- ja arengupoliitikat hõlmav koostöö kolmandate riikidega mängida otsustavat rolli solidaarsusel põhinevate suhete ülesehitamisel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et arvestades üha suuremaid pagulastega seonduvaid vajadusi ülemaailmsel tasandil, võib keskkonna- ja arengupoliitikat hõlmav koostöö kolmandate riikidega mängida otsustavat rolli solidaarsusel põhinevate suhete ülesehitamisel;

| 11. | rõhutab, kui oluline on koguda, analüüsida ja asetada perspektiivi usaldusväärseid, täpseid, terviklikke, võrreldavaid ja ajakohaseid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid, et jälgida ja hinnata meetmeid ning omandada usaldatav arusaamine varjupaigaga seotud teemadest; liikmesriike tuleks julgustada seega esitama Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile ja komisjonile asjakohaseid andmeid lisaks nendele andmetele, mis on sätestatud rändestatistika määruse ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti määrusega; kõik andmed tuleks võimaluse korral esitada soo alusel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on koguda, analüüsida ja asetada perspektiivi usaldusväärseid, täpseid, terviklikke, võrreldavaid ja ajakohaseid kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid, et jälgida ja hinnata meetmeid ning omandada usaldatav arusaamine varjupaigaga seotud teemadest; liikmesriike tuleks julgustada seega esitama Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile ja komisjonile asjakohaseid andmeid lisaks nendele andmetele, mis on sätestatud rändestatistika määruse ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti määrusega; kõik andmed tuleks võimaluse korral esitada soo alusel;

| 12. | avaldab kahetsust ELi sotsiaal-majandusliku ebakindlusega kaasnevate ksenofoobia ja rassismi ning halbade ja valeinfol põhinevate arvamuste esilekerkimise üle seoses varjupaigataotlejate ja pagulastega; soovitab liikmesriikidel korraldada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate tegeliku olukorra kohta; |
| --- | --- |

12.

avaldab kahetsust ELi sotsiaal-majandusliku ebakindlusega kaasnevate ksenofoobia ja rassismi ning halbade ja valeinfol põhinevate arvamuste esilekerkimise üle seoses varjupaigataotlejate ja pagulastega; soovitab liikmesriikidel korraldada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate tegeliku olukorra kohta;

Praktiline koostöö ja tehniline abi

| 13. | rõhutab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine võib edendada tihedamat praktilist koostööd liikmesriikide vahel, et aidata kaasa märkimisväärsete erinevuste vähendamisele varjupaigaga seotud tavades, eesmärgiga luua ELis paremad ja õiglasemad varjupaigasüsteemid; on veendunud, et sellise aktiivse praktilise koostööga peab kaasnema Euroopa varjupaigapoliitikat käsitlevate õigusaktide ühtlustamine; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine võib edendada tihedamat praktilist koostööd liikmesriikide vahel, et aidata kaasa märkimisväärsete erinevuste vähendamisele varjupaigaga seotud tavades, eesmärgiga luua ELis paremad ja õiglasemad varjupaigasüsteemid; on veendunud, et sellise aktiivse praktilise koostööga peab kaasnema Euroopa varjupaigapoliitikat käsitlevate õigusaktide ühtlustamine;

| 14. | tuletab meelde, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaks pakkuma liikmesriikidele koostöös kodanikuühiskonnaga ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga tehnilist abi ja konkreetset asjatundlikkust varjupaigaalaste õigusaktide rakendamisel; rõhutab, kui tähtis on, et komisjon kasutaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kogutud teavet, et selgitada välja võimalikud puudujäägid liikmesriikide varjupaigasüsteemides; selline teave, mida Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet kogub määruse (EL) nr 439/2010 alusel, on ühtlasi asjakohane varajase hoiatuse, valmisoleku ja kriisijuhtimise raamistikus, mis moodustab osa muudetud Dublini määrusest; rõhutab sellega seoses, kui oluline on esitada korrapäraselt aruandeid ja koostada tegevuskavu, et edendada suunatud lahendusi ja soovitusi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi täiendamiseks ning võimalike puuduste vähendamiseks; võtab eelkõige teatavaks ameti rolli ühismeetmete kooskõlastamisel ja toetamisel, et aidata liikmesriike, kelle varjupaigasüsteemid ja vastuvõturajatised kogevad erilist survet, meetmetega, mis hõlmavad ametisikute lähetamist asjaomasesse liikmesriiki ning selliste varjupaigatugirühmade, sotsiaaltöötajate ja tõlkide kasutamine, kelle saab kriisiolukordades kiiresti mobiliseerida; tuletab meelde, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti mõju sõltub liikmesriikide tahtest kasutada ameti pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaks pakkuma liikmesriikidele koostöös kodanikuühiskonnaga ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga tehnilist abi ja konkreetset asjatundlikkust varjupaigaalaste õigusaktide rakendamisel; rõhutab, kui tähtis on, et komisjon kasutaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kogutud teavet, et selgitada välja võimalikud puudujäägid liikmesriikide varjupaigasüsteemides; selline teave, mida Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet kogub määruse (EL) nr 439/2010 alusel, on ühtlasi asjakohane varajase hoiatuse, valmisoleku ja kriisijuhtimise raamistikus, mis moodustab osa muudetud Dublini määrusest; rõhutab sellega seoses, kui oluline on esitada korrapäraselt aruandeid ja koostada tegevuskavu, et edendada suunatud lahendusi ja soovitusi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi täiendamiseks ning võimalike puuduste vähendamiseks; võtab eelkõige teatavaks ameti rolli ühismeetmete kooskõlastamisel ja toetamisel, et aidata liikmesriike, kelle varjupaigasüsteemid ja vastuvõturajatised kogevad erilist survet, meetmetega, mis hõlmavad ametisikute lähetamist asjaomasesse liikmesriiki ning selliste varjupaigatugirühmade, sotsiaaltöötajate ja tõlkide kasutamine, kelle saab kriisiolukordades kiiresti mobiliseerida; tuletab meelde, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti mõju sõltub liikmesriikide tahtest kasutada ameti pakutavaid võimalusi;

| 15. | kutsub Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit üles – võttes arvesse nii selle ülesandeid kui ka piiratud eelarvet, ressursse ja kogemusi – optimeerima oma olemasolevaid ressursse, alustades tihedat dialoogi ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga, eesmärgiga vahetada varjupaigateemadel teavet ning ühendada teadmisi, koguda teavet, vahetada häid tavasid, töötada välja laiaulatuslikud suunised sooküsimuste kohta varjupaigas ning luua reserv ekspertidest, juhtumite menetlejatest ja tõlkidest, keda saaks lühikese etteteatamisega appi kutsuda; lisaks soovitab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametil tagada nõuandvas kogus osalevate organisatsioonide laialdane esindatus; |
| --- | --- |

15.

kutsub Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit üles – võttes arvesse nii selle ülesandeid kui ka piiratud eelarvet, ressursse ja kogemusi – optimeerima oma olemasolevaid ressursse, alustades tihedat dialoogi ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga, eesmärgiga vahetada varjupaigateemadel teavet ning ühendada teadmisi, koguda teavet, vahetada häid tavasid, töötada välja laiaulatuslikud suunised sooküsimuste kohta varjupaigas ning luua reserv ekspertidest, juhtumite menetlejatest ja tõlkidest, keda saaks lühikese etteteatamisega appi kutsuda; lisaks soovitab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametil tagada nõuandvas kogus osalevate organisatsioonide laialdane esindatus;

| 16. | rõhutab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tegevuses tuleks keskenduda nii pikaajalistele ennetuseesmärkidele kui ka lühiajalistele reaktsioonimeetmetele, et erinevatele olukordadele asjakohaselt reageerida; arvab seetõttu, et samal ajal kui Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaks toetama vähe arendatud või mittetoimivate varjupaigasüsteemide suutlikkuse suurendamise meetmeid, peaks amet esmatähtsaks pidama hädaolukordi ning liikmesriike, kes seisavad silmitsi erilise või ebaproportsionaalse survega; toonitab sellega seoses varjupaigaküsimuste eksperdirühmade abi olulisust arvukate juhtumite menetlemisel ja menetluses mahajäämuse korral, pakkudes koolitusi, tegeledes projektijuhtimisega, nõustades ja soovitades konkreetseid meetmeid ning jälgides ja rakendades järelmeetmeid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tegevuses tuleks keskenduda nii pikaajalistele ennetuseesmärkidele kui ka lühiajalistele reaktsioonimeetmetele, et erinevatele olukordadele asjakohaselt reageerida; arvab seetõttu, et samal ajal kui Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet peaks toetama vähe arendatud või mittetoimivate varjupaigasüsteemide suutlikkuse suurendamise meetmeid, peaks amet esmatähtsaks pidama hädaolukordi ning liikmesriike, kes seisavad silmitsi erilise või ebaproportsionaalse survega; toonitab sellega seoses varjupaigaküsimuste eksperdirühmade abi olulisust arvukate juhtumite menetlemisel ja menetluses mahajäämuse korral, pakkudes koolitusi, tegeledes projektijuhtimisega, nõustades ja soovitades konkreetseid meetmeid ning jälgides ja rakendades järelmeetmeid;

| 17. | võtab teadmiseks olemasoleva tegevuskava, millega toetatakse Kreeka varjupaigasüsteemi ning parandatakse varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate olukorda Kreekas; toonitab, et hoolimata teatavast saavutatud edusammudest peavad nii ELi kui ka Kreeka ametiasutused tegema täiendavaid jõupingutusi, et parandada varjupaigasüsteemi ning tagada varjupaigataotlejate õiguste täielik austamine; tuletab meelde, et riigi raha eraldamine enamate ametnike palkamiseks on vastuolus eelarvepuudujäägi vähendamise meetmetega, ning soovitab, et selle probleemiga tegeletaks, kuna hästi toimiv varjupaigaamet on Kreekale vajalik, võimaldamaks tal täita rahvusvahelistest ja ELi õigusaktidest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks olemasoleva tegevuskava, millega toetatakse Kreeka varjupaigasüsteemi ning parandatakse varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate olukorda Kreekas; toonitab, et hoolimata teatavast saavutatud edusammudest peavad nii ELi kui ka Kreeka ametiasutused tegema täiendavaid jõupingutusi, et parandada varjupaigasüsteemi ning tagada varjupaigataotlejate õiguste täielik austamine; tuletab meelde, et riigi raha eraldamine enamate ametnike palkamiseks on vastuolus eelarvepuudujäägi vähendamise meetmetega, ning soovitab, et selle probleemiga tegeletaks, kuna hästi toimiv varjupaigaamet on Kreekale vajalik, võimaldamaks tal täita rahvusvahelistest ja ELi õigusaktidest tulenevaid kohustusi;

| 18. | võtab teadmiseks komisjoni ja nõukogu soovitused ametitevahelise koostöö kohta Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Frontexi vahel ning rõhutab, et Frontexi põhiõiguste strateegia täielik ja kiire rakendamine on rahvusvahelise kaitse puhul mis tahes sellise koostöö eeltingimus, sealhulgas inimõiguste ametniku nimetamisel, nõuandva kogu loomisel koos kodanikuühiskonnaga ning rahvusvaheliste organisatsioonide kutsumisel osalema oma tegevuses inimõiguste vaatlejana; rõhutab, et igasugust koostööd tuleb vaadelda varjupaigataotlejate kaitsmise Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste standardite tugevdamise seisukohast, suurendades seega tegelikult varjupaigataotlejatele pakutava kaitse kvaliteeti; kutsub seega Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit toetama Frontexit seoses selle kohustustega, mis puudutavad juurdepääsu rahvusvahelisele kaitsele, eelkõige tagasi- ja väljasaatmise lubamatus; rõhutab, et piiril võetavaid meetmeid tuleb rakendada kaitset arvestaval viisil; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks komisjoni ja nõukogu soovitused ametitevahelise koostöö kohta Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Frontexi vahel ning rõhutab, et Frontexi põhiõiguste strateegia täielik ja kiire rakendamine on rahvusvahelise kaitse puhul mis tahes sellise koostöö eeltingimus, sealhulgas inimõiguste ametniku nimetamisel, nõuandva kogu loomisel koos kodanikuühiskonnaga ning rahvusvaheliste organisatsioonide kutsumisel osalema oma tegevuses inimõiguste vaatlejana; rõhutab, et igasugust koostööd tuleb vaadelda varjupaigataotlejate kaitsmise Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste standardite tugevdamise seisukohast, suurendades seega tegelikult varjupaigataotlejatele pakutava kaitse kvaliteeti; kutsub seega Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit toetama Frontexit seoses selle kohustustega, mis puudutavad juurdepääsu rahvusvahelisele kaitsele, eelkõige tagasi- ja väljasaatmise lubamatus; rõhutab, et piiril võetavaid meetmeid tuleb rakendada kaitset arvestaval viisil;

| 19. | tunnistab vajadust vaadata Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti volitused korrapäraselt läbi, et tagada piisav reageerimine erinevate varjupaigasüsteemide ees seisvatele probleemidele; soovitab – pidades meeles, et kõik Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti võetavad meetmed sõltuvad liikmesriikide heast tahtest – kaaluda võimalust võtta ameti volituste piires kasutusele struktuurilised tagatised, tagamaks, et vajaduse korral tehakse nii praktilist koostööd kui ka pakutakse tehnilist abi; |
| --- | --- |

19.

tunnistab vajadust vaadata Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti volitused korrapäraselt läbi, et tagada piisav reageerimine erinevate varjupaigasüsteemide ees seisvatele probleemidele; soovitab – pidades meeles, et kõik Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti võetavad meetmed sõltuvad liikmesriikide heast tahtest – kaaluda võimalust võtta ameti volituste piires kasutusele struktuurilised tagatised, tagamaks, et vajaduse korral tehakse nii praktilist koostööd kui ka pakutakse tehnilist abi;

Rahaline solidaarsus

| 20. | julgustab liikmesriike kasutama täielikult ära Euroopa Pagulasfondist saadaolevaid vahendeid suunatud meetmete võtmisel varjupaigasüsteemide parandamiseks; soovitab, et liikmesriigid võtaksid meetmeid selliste küsimustega tegelemiseks nagu tülikad bürokraatlikud menetlused, viivitused vahendite kasutamisel ja likviidsusprobleemid, et tagada raha tõhus ja kiire jaotamine; |
| --- | --- |

20.

julgustab liikmesriike kasutama täielikult ära Euroopa Pagulasfondist saadaolevaid vahendeid suunatud meetmete võtmisel varjupaigasüsteemide parandamiseks; soovitab, et liikmesriigid võtaksid meetmeid selliste küsimustega tegelemiseks nagu tülikad bürokraatlikud menetlused, viivitused vahendite kasutamisel ja likviidsusprobleemid, et tagada raha tõhus ja kiire jaotamine;

| 21. | tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid täielikult ära kasutama Euroopa Pagulasfondi pakutavad võimalused ning tagama, et kõik eraldatavad rahalised vahendid jagatakse nii, et projektijuhtidel ei teki rahastatavate projektide elluviimisel raskusi; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid täielikult ära kasutama Euroopa Pagulasfondi pakutavad võimalused ning tagama, et kõik eraldatavad rahalised vahendid jagatakse nii, et projektijuhtidel ei teki rahastatavate projektide elluviimisel raskusi;

| 22. | tervitab 2014. aastal lihtsama ja paindlikuma rände- ja varjupaigafondi loomist, millega asendatakse Euroopa Pagulasfond, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ja Euroopa Tagasipöördumisfond, ning rõhutab vajadust eraldada piisavalt vahendeid rahvusvahelise kaitse saajatele ja varjupaigataotlejatele pakutava kaitse toetamiseks; toonitab sellega seoses, et oluline on võtta rände- ja varjupaigafondi puhul kasutusele tagatised, et vältida raha liigset eraldamist üksnes ühele poliitikavaldkonnale Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kui terviku arvel; peab mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 siseasjade valdkonnale eraldatavate rahaliste vahendite reformi raames vajalikuks eraldada piisavalt vahendeid ka piirikaitseks, et saavutada ka selles valdkonnas suurem solidaarsus; tuletab meelde, et liikmesriikidel peaks alati olema piisavalt vahendeid, et rahastada rahvusvahelise kaitse ja solidaarsusmeetmeid; |
| --- | --- |

22.

tervitab 2014. aastal lihtsama ja paindlikuma rände- ja varjupaigafondi loomist, millega asendatakse Euroopa Pagulasfond, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ja Euroopa Tagasipöördumisfond, ning rõhutab vajadust eraldada piisavalt vahendeid rahvusvahelise kaitse saajatele ja varjupaigataotlejatele pakutava kaitse toetamiseks; toonitab sellega seoses, et oluline on võtta rände- ja varjupaigafondi puhul kasutusele tagatised, et vältida raha liigset eraldamist üksnes ühele poliitikavaldkonnale Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kui terviku arvel; peab mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 siseasjade valdkonnale eraldatavate rahaliste vahendite reformi raames vajalikuks eraldada piisavalt vahendeid ka piirikaitseks, et saavutada ka selles valdkonnas suurem solidaarsus; tuletab meelde, et liikmesriikidel peaks alati olema piisavalt vahendeid, et rahastada rahvusvahelise kaitse ja solidaarsusmeetmeid;

| 23. | kinnitab vajadust, et rände- ja varjupaigafondi rahalised vahendid oleksid piisavalt paindlikud ja lihtsasti kasutatavad, et oleks võimalik kiiresti ja asjakohaselt reageerida varjupaigavaldkonnaga seotud ootamatule survele või kriisile, mis mõjutab ühte või mitut liikmesriiki; teeb sellega seoses ettepaneku jätta vajaduse korral reservi teatav protsent rände- ja varjupaigafondi vahendeid, mis on vahekokkuvõtte raames broneeritud meetmetele, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel täielikult rakendada ja kohaldada kehtivat Euroopa varjupaigaküsimustealast acquis’d ja järgida selles valdkonnas kõiki rahvusvahelisi kohustusi, vahepealse läbivaatamiseni; |
| --- | --- |

23.

kinnitab vajadust, et rände- ja varjupaigafondi rahalised vahendid oleksid piisavalt paindlikud ja lihtsasti kasutatavad, et oleks võimalik kiiresti ja asjakohaselt reageerida varjupaigavaldkonnaga seotud ootamatule survele või kriisile, mis mõjutab ühte või mitut liikmesriiki; teeb sellega seoses ettepaneku jätta vajaduse korral reservi teatav protsent rände- ja varjupaigafondi vahendeid, mis on vahekokkuvõtte raames broneeritud meetmetele, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel täielikult rakendada ja kohaldada kehtivat Euroopa varjupaigaküsimustealast acquis’d ja järgida selles valdkonnas kõiki rahvusvahelisi kohustusi, vahepealse läbivaatamiseni;

| 24. | tervitab sisepoliitikaalaseid dialooge liikmesriikidega selle üle, kuidas nad on kasutanud varasematest mitmeaastastest programmidest saadud raha; rõhutab osalemist eeldava lähenemisviisi olulisust optimaalsete tulemuste saavutamisel ja soovitab tugevdada partnerluspõhimõtet, kaasates kodanikuühiskonda, rahvusvahelisi organisatsioone, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ja asjaomaseid sidusrühmi, sest nende kogemused on olulised realistlike prioriteetide seadmiseks ja kestlike programmide väljatöötamiseks; nende panus eesmärkide ja programmide väljatöötamisse, rakendamisse, kontrollimisse ja hindamisse on seepärast tähtis ja liikmesriigid peaksid sellega arvestama; |
| --- | --- |

24.

tervitab sisepoliitikaalaseid dialooge liikmesriikidega selle üle, kuidas nad on kasutanud varasematest mitmeaastastest programmidest saadud raha; rõhutab osalemist eeldava lähenemisviisi olulisust optimaalsete tulemuste saavutamisel ja soovitab tugevdada partnerluspõhimõtet, kaasates kodanikuühiskonda, rahvusvahelisi organisatsioone, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ja asjaomaseid sidusrühmi, sest nende kogemused on olulised realistlike prioriteetide seadmiseks ja kestlike programmide väljatöötamiseks; nende panus eesmärkide ja programmide väljatöötamisse, rakendamisse, kontrollimisse ja hindamisse on seepärast tähtis ja liikmesriigid peaksid sellega arvestama;

| 25. | rõhutab rahalise vastutuse jagamise olulisust varjupaigavaldkonnas ning soovitab luua hästivarustatud mehhanismi, et võtta vastu suurel arvul varjupaigataotlejaid ja rahvusvahelise kaitse saajaid, kas absoluutarvudes või proportsionaalselt, ning aidata liikmesriike, mille varjupaigasüsteemid on vähem arenenud; arvab, et vastuvõtmise ja varjupaigataotluste menetlemise tegelike kulude väljaselgitamiseks ja kvantifitseerimiseks on vaja teha veel uurimistööd; kutsub seega komisjoni üles korraldama uuringut nende rahasummade hindamiseks, mis tuleks eraldada vastavalt iga liikmesriigi võetud vastutusele järgmiste näitajate alusel: esmakordsete varjupaigataotluste arv, nende positiivsete otsuste arv, millega antakse pagulasseisund või täiendav kaitse, ümberasustatud ja -paigutatud pagulaste arv, tagasisaatmisotsuste ja -operatsioonide arv ning kinnipeetud ebaseaduslike sisserändajate arv; |
| --- | --- |

25.

rõhutab rahalise vastutuse jagamise olulisust varjupaigavaldkonnas ning soovitab luua hästivarustatud mehhanismi, et võtta vastu suurel arvul varjupaigataotlejaid ja rahvusvahelise kaitse saajaid, kas absoluutarvudes või proportsionaalselt, ning aidata liikmesriike, mille varjupaigasüsteemid on vähem arenenud; arvab, et vastuvõtmise ja varjupaigataotluste menetlemise tegelike kulude väljaselgitamiseks ja kvantifitseerimiseks on vaja teha veel uurimistööd; kutsub seega komisjoni üles korraldama uuringut nende rahasummade hindamiseks, mis tuleks eraldada vastavalt iga liikmesriigi võetud vastutusele järgmiste näitajate alusel: esmakordsete varjupaigataotluste arv, nende positiivsete otsuste arv, millega antakse pagulasseisund või täiendav kaitse, ümberasustatud ja -paigutatud pagulaste arv, tagasisaatmisotsuste ja -operatsioonide arv ning kinnipeetud ebaseaduslike sisserändajate arv;

| 26. | soovitab liikmesriikidel kasutada ära rände- ja varjupaigafondist ümberpaigutamiseks saadaolevaid rahalisi stiimuleid, tunnistades, et rahaline abi fondist ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tehniline abi on olulised; soovitab luua prioriteetsed valdkonnad, et tegeleda pakiliste olukordadega ning pakkuda suuremat rahalist toetust liikmesriikidele, kes soovivad osaleda ümberpaigutamisalgatustes, et leevendada sellega seotud rahalisi kulusid; |
| --- | --- |

26.

soovitab liikmesriikidel kasutada ära rände- ja varjupaigafondist ümberpaigutamiseks saadaolevaid rahalisi stiimuleid, tunnistades, et rahaline abi fondist ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tehniline abi on olulised; soovitab luua prioriteetsed valdkonnad, et tegeleda pakiliste olukordadega ning pakkuda suuremat rahalist toetust liikmesriikidele, kes soovivad osaleda ümberpaigutamisalgatustes, et leevendada sellega seotud rahalisi kulusid;

| 27. | usub, et selgema ja tõhusama rahaliste stiimulite süsteemi loomine ümberasustamises osalevatele liikmesriikidele ning riiklike varjupaigasüsteemide infrastruktuuri parandamiseks mõeldud ennetavad strateegiad avaldavad pikaajalist soodsat mõju standardite lähenemisele ELis ja Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kvaliteedile; |
| --- | --- |

27.

usub, et selgema ja tõhusama rahaliste stiimulite süsteemi loomine ümberasustamises osalevatele liikmesriikidele ning riiklike varjupaigasüsteemide infrastruktuuri parandamiseks mõeldud ennetavad strateegiad avaldavad pikaajalist soodsat mõju standardite lähenemisele ELis ja Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kvaliteedile;

| 28. | tunneb heameelt võimaluste üle suurendada komisjoni osa kuni 90 %-ni nende projektide abikõlblikest kogukuludest, mida muul juhul ei oleks saadud rakendada; arvab, et komisjoni poolt rahastatud projektidest peaks tulenema selge lisandväärtus; rõhutab, et ELi rahastamisvahendid ei tohiks mingil juhul asendada varjupaigapoliitikale eraldatud riikide eelarveid; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt võimaluste üle suurendada komisjoni osa kuni 90 %-ni nende projektide abikõlblikest kogukuludest, mida muul juhul ei oleks saadud rakendada; arvab, et komisjoni poolt rahastatud projektidest peaks tulenema selge lisandväärtus; rõhutab, et ELi rahastamisvahendid ei tohiks mingil juhul asendada varjupaigapoliitikale eraldatud riikide eelarveid;

| 29. | rõhutab, et praegu on tegevuste rahastamisega seotud sellised probleemid nagu takistused täpsele teabele ja rahastamisele juurdepääsul, realistlike ja kohandatud eesmärkide seadmine ning tõhusate järelmeetmete rakendamine; soovitab dubleerimise vältimiseks tagatiste kasutuselevõttu, raha selget eraldamist ning tegevuste lisandväärtuse ja saavutatud tulemuste põhjalikku uurimist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et praegu on tegevuste rahastamisega seotud sellised probleemid nagu takistused täpsele teabele ja rahastamisele juurdepääsul, realistlike ja kohandatud eesmärkide seadmine ning tõhusate järelmeetmete rakendamine; soovitab dubleerimise vältimiseks tagatiste kasutuselevõttu, raha selget eraldamist ning tegevuste lisandväärtuse ja saavutatud tulemuste põhjalikku uurimist;

| 30. | rõhutab, kui oluline on range järelevalve raha kasutamise ja juhtimise üle konkreetsete kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate ja kriteeriumide alusel, et vältida inim- ja raharessursside vääreraldamist ja tagada kehtestatud eesmärkide järgimist; tervitab sellega seoses ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku loomist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, kui oluline on range järelevalve raha kasutamise ja juhtimise üle konkreetsete kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate ja kriteeriumide alusel, et vältida inim- ja raharessursside vääreraldamist ja tagada kehtestatud eesmärkide järgimist; tervitab sellega seoses ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku loomist;

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid komisjoni abiga muude saadaolevate rahaliste vahendite – nagu Euroopa Sotsiaalfond ja muud struktuurifondid – olemasolevate täiendavate vahendite täieliku ärakasutamise, et saavutada varjupaigapoliitika terviklik rahastamisviis; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid komisjoni abiga muude saadaolevate rahaliste vahendite – nagu Euroopa Sotsiaalfond ja muud struktuurifondid – olemasolevate täiendavate vahendite täieliku ärakasutamise, et saavutada varjupaigapoliitika terviklik rahastamisviis;

Kohustuste jaotamine

| 32. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada 2014. aastal Dublini süsteemi ulatuslik hindamine, et vaadata läbi selle õiguslik, majanduslik, sotsiaalne ja inimõigustele avaldunud mõju ning eelkõige mõju nende naiste olukorrale, kes taotlevad varjupaika; arvab, et vaja on veel kaaluda võrdse vastutuse jagamise mehhanismi väljatöötamist, et määrata kindlaks, milline liikmesriik peaks vastutama varjupaigataotluste menetlemise eest, mis võimaldaks anda hädaolukorras ja ebaproportsionaalse koorma all kannatavatele liikmesriikidele praktilist abi; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada 2014. aastal Dublini süsteemi ulatuslik hindamine, et vaadata läbi selle õiguslik, majanduslik, sotsiaalne ja inimõigustele avaldunud mõju ning eelkõige mõju nende naiste olukorrale, kes taotlevad varjupaika; arvab, et vaja on veel kaaluda võrdse vastutuse jagamise mehhanismi väljatöötamist, et määrata kindlaks, milline liikmesriik peaks vastutama varjupaigataotluste menetlemise eest, mis võimaldaks anda hädaolukorras ja ebaproportsionaalse koorma all kannatavatele liikmesriikidele praktilist abi;

| 33. | arvab, et Dublini määrus, millega reguleeritakse vastutuse jagamist varjupaigataotluste puhul, asetab ebaproportsionaalse koorma liikmesriikidele, kes kujutavad endast ELi sisenemispunkte, ja ei näe ette varjupaigakohustuse õiglast jaotumist liikmesriikide vahel; märgib, et praeguses väga erinevate riiklike varjupaigasüsteemide ja varjupaigaküsimustealase acquis’ ebapiisava rakendamise kontekstis on Dublini süsteem, nagu seda on praeguseni kohaldatud, viinud varjupaigataotlejate ebavõrdse kohtlemiseni ning sel on ka halb mõju perekondade taasühinemisele ja integreerumisele; rõhutab lisaks selle puudusi seoses tõhususe ja kulukusega, kuna enam kui pool kokkulepitud üleandmistest jääb toimumata ja ikka veel esitatakse oluline arv korduvaid taotlusi; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et varjupaiga taotlejatele, kes viiakse tagasi liikmesriiki Dublini teise määruse alusel, ei saaks osaks halvem kohtlemine lihtsalt seetõttu, et nad on Dublini teise määruse alusel tagasipöördujad; |
| --- | --- |

33.

arvab, et Dublini määrus, millega reguleeritakse vastutuse jagamist varjupaigataotluste puhul, asetab ebaproportsionaalse koorma liikmesriikidele, kes kujutavad endast ELi sisenemispunkte, ja ei näe ette varjupaigakohustuse õiglast jaotumist liikmesriikide vahel; märgib, et praeguses väga erinevate riiklike varjupaigasüsteemide ja varjupaigaküsimustealase acquis’ ebapiisava rakendamise kontekstis on Dublini süsteem, nagu seda on praeguseni kohaldatud, viinud varjupaigataotlejate ebavõrdse kohtlemiseni ning sel on ka halb mõju perekondade taasühinemisele ja integreerumisele; rõhutab lisaks selle puudusi seoses tõhususe ja kulukusega, kuna enam kui pool kokkulepitud üleandmistest jääb toimumata ja ikka veel esitatakse oluline arv korduvaid taotlusi; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et varjupaiga taotlejatele, kes viiakse tagasi liikmesriiki Dublini teise määruse alusel, ei saaks osaks halvem kohtlemine lihtsalt seetõttu, et nad on Dublini teise määruse alusel tagasipöördujad;

| 34. | rõhutab, et asjakohane kohtupraktika juba õõnestab Dublini süsteemi põhimõtteid; on seisukohal, et kuigi kohtupraktika pakub küll vastuseid üksikjuhtude puhul, ei kõrvalda see varjupaigaküsimustealase acquis’ rakendamisel esinevaid puudujääke; tunnistab liikmesriikide vajadust tagada oma varjupaigasüsteemide vastavus ELi ja rahvusvahelistele standarditele; peab seega kiiduväärseks pingutusi lisada Dublini II määrusesse lisakriteeriume süsteemi soovimatute halbade mõjude leevendamiseks; on veendunud, et aruteludes vastutava liikmesriigi kindlaksmääramise teemal tuleb võtta arvesse asjaolu, et mõnedel liikmesriikidel juba lasub ebaproportsionaalne surve ja et mõned varjupaigasüsteemid ei toimi osaliselt või üldse; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et asjakohane kohtupraktika juba õõnestab Dublini süsteemi põhimõtteid; on seisukohal, et kuigi kohtupraktika pakub küll vastuseid üksikjuhtude puhul, ei kõrvalda see varjupaigaküsimustealase acquis’ rakendamisel esinevaid puudujääke; tunnistab liikmesriikide vajadust tagada oma varjupaigasüsteemide vastavus ELi ja rahvusvahelistele standarditele; peab seega kiiduväärseks pingutusi lisada Dublini II määrusesse lisakriteeriume süsteemi soovimatute halbade mõjude leevendamiseks; on veendunud, et aruteludes vastutava liikmesriigi kindlaksmääramise teemal tuleb võtta arvesse asjaolu, et mõnedel liikmesriikidel juba lasub ebaproportsionaalne surve ja et mõned varjupaigasüsteemid ei toimi osaliselt või üldse;

Varjupaigataotluste ühine menetlemine

| 35. | peab oluliseks osaleda edasises dialoogis vastutuse jagamise üle seoses varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajatega, sealhulgas selliste vahendite kasutamise üle nagu varjupaigataotluste ühine menetlemine (edaspidi „ühine menetlemine”) ja ümberpaigutamiskavad; |
| --- | --- |

35.

peab oluliseks osaleda edasises dialoogis vastutuse jagamise üle seoses varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajatega, sealhulgas selliste vahendite kasutamise üle nagu varjupaigataotluste ühine menetlemine (edaspidi „ühine menetlemine”) ja ümberpaigutamiskavad;

| 36. | arvab, et ühine menetlemine võiks paljudel juhtudel olla väärtuslik solidaarsuse ja vastutuse jagamise vahend, eeskätt kui liikmesriigid seisavad silmitsi suure või ootamatu varjupaigataotlejate sissevooluga või kui taotluste läbivaatamisel on tekkinud mahajäämus, mis aeglustab ja häirib varjupaigamenetlust varjupaigataotlejate kahjuks; ühise menetlemisega võiks vältida või kõrvaldada suutlikkuse probleeme, vähendada varjupaigataotluste menetlemisega seotud koormust, kiirendada taotluste menetlusaega ning tagada vastutuse võrdsem jagamine varjupaigataotluste menetlemisel; toonitab, et ühine menetlemine nõuab selget kohustuste jaotamist asjaomaste liikmesriikide vahel, et vältida vastutuse nihutamist, ning otsuste tegemine jääb liikmesriigi kohustuseks; märgib, et seda peab täiendama süsteem, et tagada vastutuse võrdsem jaotamine taotluste menetlemise ajal; |
| --- | --- |

36.

arvab, et ühine menetlemine võiks paljudel juhtudel olla väärtuslik solidaarsuse ja vastutuse jagamise vahend, eeskätt kui liikmesriigid seisavad silmitsi suure või ootamatu varjupaigataotlejate sissevooluga või kui taotluste läbivaatamisel on tekkinud mahajäämus, mis aeglustab ja häirib varjupaigamenetlust varjupaigataotlejate kahjuks; ühise menetlemisega võiks vältida või kõrvaldada suutlikkuse probleeme, vähendada varjupaigataotluste menetlemisega seotud koormust, kiirendada taotluste menetlusaega ning tagada vastutuse võrdsem jagamine varjupaigataotluste menetlemisel; toonitab, et ühine menetlemine nõuab selget kohustuste jaotamist asjaomaste liikmesriikide vahel, et vältida vastutuse nihutamist, ning otsuste tegemine jääb liikmesriigi kohustuseks; märgib, et seda peab täiendama süsteem, et tagada vastutuse võrdsem jaotamine taotluste menetlemise ajal;

| 37. | tunneb heameelt komisjoni algatatud teostatavusuuringu üle, et vaadelda lähemalt ühise menetlemise õiguslikku ja praktilist mõju liidu territooriumil, kuna selgitust on vaja terve hulga teemade puhul; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt komisjoni algatatud teostatavusuuringu üle, et vaadelda lähemalt ühise menetlemise õiguslikku ja praktilist mõju liidu territooriumil, kuna selgitust on vaja terve hulga teemade puhul;

| 38. | märgib, et ühise menetlemisega ei pea tingimata kaasnema ühine otsus, aga et see võiks hõlmata toetust ja ühist menetlemist varjupaigataotluse menetluse muudes aspektides, nagu identimine, esimese astme menetluste ettevalmistamine, küsitlused või päritoluriigi poliitilise olukorra hindamine; |
| --- | --- |

38.

märgib, et ühise menetlemisega ei pea tingimata kaasnema ühine otsus, aga et see võiks hõlmata toetust ja ühist menetlemist varjupaigataotluse menetluse muudes aspektides, nagu identimine, esimese astme menetluste ettevalmistamine, küsitlused või päritoluriigi poliitilise olukorra hindamine;

| 39. | rõhutab, et ühine menetlemine peaks pakkuma lisandväärtust seoses otsustamisprotsessi kvaliteediga, tagades õiglased, tõhusad ja kiired menetlused ning hõlbustades neid; rõhutab asjaolu, et kui täiustada varjupaigamenetlusi nende algusest (põhjalikust eeltööst) alates, võib see kahandada menetluse pikkust ja kulukust, tuues seega kasu nii varjupaigataotlejatele kui ka liikmesriikidele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et ühine menetlemine peaks pakkuma lisandväärtust seoses otsustamisprotsessi kvaliteediga, tagades õiglased, tõhusad ja kiired menetlused ning hõlbustades neid; rõhutab asjaolu, et kui täiustada varjupaigamenetlusi nende algusest (põhjalikust eeltööst) alates, võib see kahandada menetluse pikkust ja kulukust, tuues seega kasu nii varjupaigataotlejatele kui ka liikmesriikidele;

| 40. | rõhutab, et ühise menetlemise kavas tuleb täielikult austada taotlejate õigusi ning et sel eesmärgil peab see sisaldama tugevaid tagatisi; nõuab, et ühist menetlemist ei tohiks ühelgi juhul kasutada varjupaigamenetluse kiirendamiseks selle kvaliteedi arvel; on arvamusel, et ühine menetlemine võiks viia tõhusama varjupaigamenetluseni ka varjupaigataotleja kasuks, sest suurendatud haldussuutlikkuse tõttu võidakse tema kaitsevajadust kiiremini tunnistada; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ühise menetlemise kavas tuleb täielikult austada taotlejate õigusi ning et sel eesmärgil peab see sisaldama tugevaid tagatisi; nõuab, et ühist menetlemist ei tohiks ühelgi juhul kasutada varjupaigamenetluse kiirendamiseks selle kvaliteedi arvel; on arvamusel, et ühine menetlemine võiks viia tõhusama varjupaigamenetluseni ka varjupaigataotleja kasuks, sest suurendatud haldussuutlikkuse tõttu võidakse tema kaitsevajadust kiiremini tunnistada;

| 41. | leiab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti väärtuslik ülesanne võiks olla luua, koolitada ja koordineerida varjupaigatugirühmi, kes pakuksid abi, nõustaksid ja annaksid soovitusi esimese astme menetluses; |
| --- | --- |

41.

leiab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti väärtuslik ülesanne võiks olla luua, koolitada ja koordineerida varjupaigatugirühmi, kes pakuksid abi, nõustaksid ja annaksid soovitusi esimese astme menetluses;

| 42. | soovitab, et ühist menetlemist hõlmavates ettenähtud kavades tuleks esikohale seada pigem need valikud, mis hõlmavad asjaomaste ametiasutuste rakendamist ja koostööd nendega, kui varjupaigataotlejate üleandmine; |
| --- | --- |

42.

soovitab, et ühist menetlemist hõlmavates ettenähtud kavades tuleks esikohale seada pigem need valikud, mis hõlmavad asjaomaste ametiasutuste rakendamist ja koostööd nendega, kui varjupaigataotlejate üleandmine;

| 43. | soovitab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet julgustaks, lihtsustaks ja koordineeriks teabevahetust ja teisi ühise menetlemisega seotud tegevusvaldkondi; |
| --- | --- |

43.

soovitab, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet julgustaks, lihtsustaks ja koordineeriks teabevahetust ja teisi ühise menetlemisega seotud tegevusvaldkondi;

Rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate ümberpaigutamine

| 44. | rõhutab, et ELi ümberasustamis- ja ELi-sisesed ümberpaigutamisskeemid on varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate kaitse tugevdamiseks mõeldud täiendavad meetmed, millega samas näidatakse ka ELi-sisest ja -välist solidaarsust; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ELi ümberasustamis- ja ELi-sisesed ümberpaigutamisskeemid on varjupaigataotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate kaitse tugevdamiseks mõeldud täiendavad meetmed, millega samas näidatakse ka ELi-sisest ja -välist solidaarsust;

| 45. | rõhutab, et teatud tingimustel on rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate füüsiline ümberpaigutamine üks konkreetsemaid solidaarsuse ilminguid ja see võib aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi suuremale võrdsusele; toonitab, et kuigi ümberpaigutamine on ka rahvusvahelisele kaitsele pühendumuse ning inimõiguste edendamise kindel väljendus, osaleb ümberpaigutamisalgatustes senini vähe liikmesriike; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et teatud tingimustel on rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate füüsiline ümberpaigutamine üks konkreetsemaid solidaarsuse ilminguid ja see võib aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi suuremale võrdsusele; toonitab, et kuigi ümberpaigutamine on ka rahvusvahelisele kaitsele pühendumuse ning inimõiguste edendamise kindel väljendus, osaleb ümberpaigutamisalgatustes senini vähe liikmesriike;

| 46. | rõhutab selliste projektide olulisust nagu Euroopa Liidu projekt ümberpaigutamiseks Maltalt (Eurema) ja selle laiendus, mille alusel on paigutatud ja paigutatakse rahvusvahelise kaitse saajad Maltalt ümber teistesse liikmesriikidesse, ning pooldab enamate samalaadsete algatuste väljatöötamist; väljendab kahetsust selle pärast, et see projekt ei ole olnud nii edukas kui oodatud, sest liikmesriigid avaldasid osalemisele vastuseisu; kutsub liikmesriike üles osalema aktiivselt Eurema projektis solidaarsuse ja kohustuste jagamise vaimus; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada projekti Eurema põhjalik hindamine ja esitada ettepanek luua püsiv ELi ümberpaigutusmehhanism; |
| --- | --- |

46.

rõhutab selliste projektide olulisust nagu Euroopa Liidu projekt ümberpaigutamiseks Maltalt (Eurema) ja selle laiendus, mille alusel on paigutatud ja paigutatakse rahvusvahelise kaitse saajad Maltalt ümber teistesse liikmesriikidesse, ning pooldab enamate samalaadsete algatuste väljatöötamist; väljendab kahetsust selle pärast, et see projekt ei ole olnud nii edukas kui oodatud, sest liikmesriigid avaldasid osalemisele vastuseisu; kutsub liikmesriike üles osalema aktiivselt Eurema projektis solidaarsuse ja kohustuste jagamise vaimus; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada projekti Eurema põhjalik hindamine ja esitada ettepanek luua püsiv ELi ümberpaigutusmehhanism;

| 47. | kutsub komisjoni üles kaaluma püsiva ja tõhusa ELi-sisese ümberasustamismehhanismi loomist käsitlevas seadusandlikus ettepanekus Euroopa jaotusaluse kasutamist rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate füüsiliseks ümberpaigutamiseks, mis põhineks liikmesriikide vastuvõtmis- ja integratsioonisuutlikkust kajastavatel asjakohastel näitajatel, näiteks liikmesriigi SKP, elanikkonna suutus ja pindala ning kaitse saajate parimad huvid ja integratsiooniväljavaated; Euroopa jaotusalust saaks kasutada liikmesriikide puhul, kes kogevad konkreetset ja ebaproportsionaalset survet oma riiklikele varjupaigasüsteemidele, või hädaolukorra puhul; toonitab, et ümberpaigutamine toimub alati ainult rahvusvahelise kaitsja saaja nõusolekul ning Euroopa jaotusaluse kehtestamine ei piiraks iga liikmesriigi kohustust täielikult rakendada ja kohaldada olemasolevat Euroopa varjupaigaküsimustealast acquis’d kaitsele kvalifitseerumise, vastuvõtutingimuste ja menetlusalaste tagatiste puhul ja järgida kõiki rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles kaaluma püsiva ja tõhusa ELi-sisese ümberasustamismehhanismi loomist käsitlevas seadusandlikus ettepanekus Euroopa jaotusaluse kasutamist rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate füüsiliseks ümberpaigutamiseks, mis põhineks liikmesriikide vastuvõtmis- ja integratsioonisuutlikkust kajastavatel asjakohastel näitajatel, näiteks liikmesriigi SKP, elanikkonna suutus ja pindala ning kaitse saajate parimad huvid ja integratsiooniväljavaated; Euroopa jaotusalust saaks kasutada liikmesriikide puhul, kes kogevad konkreetset ja ebaproportsionaalset survet oma riiklikele varjupaigasüsteemidele, või hädaolukorra puhul; toonitab, et ümberpaigutamine toimub alati ainult rahvusvahelise kaitsja saaja nõusolekul ning Euroopa jaotusaluse kehtestamine ei piiraks iga liikmesriigi kohustust täielikult rakendada ja kohaldada olemasolevat Euroopa varjupaigaküsimustealast acquis’d kaitsele kvalifitseerumise, vastuvõtutingimuste ja menetlusalaste tagatiste puhul ja järgida kõiki rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas;

| 48. | kutsub komisjoni üles lisama oma ettepanekusse luua püsiv ELi ümberpaigutusskeem ka tugevad menetluslikud tagatised ja selged kriteeriumid, et tagada võimalike kaitsesaajate parimad huvid ning samuti leevendada rändesurvet rändevoogudega rohkem kokku puutuvates liikmesriikides; soovitab vastuvõtva kogukonna, kodanikuühiskonna ja kohalikud omavalitsused algusest peale kaasata ümberpaigutamisalgatustesse; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles lisama oma ettepanekusse luua püsiv ELi ümberpaigutusskeem ka tugevad menetluslikud tagatised ja selged kriteeriumid, et tagada võimalike kaitsesaajate parimad huvid ning samuti leevendada rändesurvet rändevoogudega rohkem kokku puutuvates liikmesriikides; soovitab vastuvõtva kogukonna, kodanikuühiskonna ja kohalikud omavalitsused algusest peale kaasata ümberpaigutamisalgatustesse;

| 49. | rõhutab, et samal ajal kui ümberpaigutamine võib pakkuda püsivat lahendust rahvusvahelise kaitse saajatele ning ka leevendust liikmesriikide varjupaigasüsteemidele, ei tohi selle tulemusel tekkida vastutusest vabanemist; nõuab, et ümberpaigutamise puhul peaksid ümberpaigutamisest kasu saavad liikmesriigid kohustuma tõhusalt tegelema kaitsealaste puudujääkidega oma varjupaigasüsteemides ning tagama saatvatesse liikmesriikidesse jäänud isikutele kaitse kõrge taseme nii vastuvõtutingimuste, varjupaigamenetluse kui ka integreerumisega seoses; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et samal ajal kui ümberpaigutamine võib pakkuda püsivat lahendust rahvusvahelise kaitse saajatele ning ka leevendust liikmesriikide varjupaigasüsteemidele, ei tohi selle tulemusel tekkida vastutusest vabanemist; nõuab, et ümberpaigutamise puhul peaksid ümberpaigutamisest kasu saavad liikmesriigid kohustuma tõhusalt tegelema kaitsealaste puudujääkidega oma varjupaigasüsteemides ning tagama saatvatesse liikmesriikidesse jäänud isikutele kaitse kõrge taseme nii vastuvõtutingimuste, varjupaigamenetluse kui ka integreerumisega seoses;

| 50. | tervitab rände- ja varjupaigafondi pakutavaid rahastamisvõimalusi varjupaigataotlejate ümberpaigutamiseks ning julgustab liikmesriike osalema vabatahtlikes algatustes, austades samas täielikult varjupaigataotlejate õigusi ja vajadust küsida nende nõusolekut; kutsub komisjoni üles uurima ELi varjupaigataotlejate ümberpaigutamissüsteemi väljatöötamise võimalikkust, hinnates muu hulgas võimalust luua see Euroopa jaotusaluse põhjal, mis võtaks arvesse objektiivselt kontrollitavaid kriteeriume, nagu liikmesriigi SKP, rahvaarv ja pindala ning varjupaigataotlejate parimaid huve ja integratsiooniväljavaateid; sellist programmi võiks kohaldada solidaarsusmeetmena olukordades, kus varjupaigataotlejate arv on liikmesriigi varjupaigasüsteemi suutlikkusega võrreldes ebaproportsionaalselt suur, või siis hädaolukordades; |
| --- | --- |

50.

tervitab rände- ja varjupaigafondi pakutavaid rahastamisvõimalusi varjupaigataotlejate ümberpaigutamiseks ning julgustab liikmesriike osalema vabatahtlikes algatustes, austades samas täielikult varjupaigataotlejate õigusi ja vajadust küsida nende nõusolekut; kutsub komisjoni üles uurima ELi varjupaigataotlejate ümberpaigutamissüsteemi väljatöötamise võimalikkust, hinnates muu hulgas võimalust luua see Euroopa jaotusaluse põhjal, mis võtaks arvesse objektiivselt kontrollitavaid kriteeriume, nagu liikmesriigi SKP, rahvaarv ja pindala ning varjupaigataotlejate parimaid huve ja integratsiooniväljavaateid; sellist programmi võiks kohaldada solidaarsusmeetmena olukordades, kus varjupaigataotlejate arv on liikmesriigi varjupaigasüsteemi suutlikkusega võrreldes ebaproportsionaalselt suur, või siis hädaolukordades;

| 51. | tuletab meelde Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti volitusi seoses rahvusvahelise kaitse saajate liikmesriikide vahel ümberasustamise edendamisega ja kutsub ametit üles suurendama oma suutlikkust, et toetada aktiivselt ümberasustamise programme ja meetmeid tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga teabe ja parimate tavade vahetuse ning kooskõlastamis- ja koostöömeetmete abil; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti volitusi seoses rahvusvahelise kaitse saajate liikmesriikide vahel ümberasustamise edendamisega ja kutsub ametit üles suurendama oma suutlikkust, et toetada aktiivselt ümberasustamise programme ja meetmeid tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga teabe ja parimate tavade vahetuse ning kooskõlastamis- ja koostöömeetmete abil;

| 52. | märgib, et komisjon on osutanud, et ta kaalub alati, kui asjakohased tingimused on täidetud, ajutise kaitse direktiivi mehhanismi rakendamist, eelkõige ümberasustatud isikute, kes ei saa naasta oma päritoluriiki turvalistes ja kindlates tingimustes, massilise sissevoolu või eelseisva massilise sissevoolu korral; kutsub komisjoni üles muutma kõnealuse direktiivi rakendamine võimalikuks isegi juhul, kui asjaomane sissevool kujutab endast massilist sissevoolu vähemalt ühe liikmesriigi jaoks, ja mitte ainult juhul, kui see kujutab endast massilist sissevoolu ELi kui terviku jaoks; |
| --- | --- |

52.

märgib, et komisjon on osutanud, et ta kaalub alati, kui asjakohased tingimused on täidetud, ajutise kaitse direktiivi mehhanismi rakendamist, eelkõige ümberasustatud isikute, kes ei saa naasta oma päritoluriiki turvalistes ja kindlates tingimustes, massilise sissevoolu või eelseisva massilise sissevoolu korral; kutsub komisjoni üles muutma kõnealuse direktiivi rakendamine võimalikuks isegi juhul, kui asjaomane sissevool kujutab endast massilist sissevoolu vähemalt ühe liikmesriigi jaoks, ja mitte ainult juhul, kui see kujutab endast massilist sissevoolu ELi kui terviku jaoks;

Vastastikune usaldus uuendatud juhtimissüsteemi keskmes

| 53. | toonitab, et vastastikune usaldus põhineb ühisel arusaamal kohustustest; rõhutab, et ELi õiguse järgimine on liikmesriikide vahelise usalduse vältimatu osa; |
| --- | --- |

53.

toonitab, et vastastikune usaldus põhineb ühisel arusaamal kohustustest; rõhutab, et ELi õiguse järgimine on liikmesriikide vahelise usalduse vältimatu osa;

| 54. | rõhutab, et kui liikmesriigid täidavad oma õiguslikke ja põhiõigustega seotud kohustusi, siis tugevdab see nii usaldust kui ka solidaarsust; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et kui liikmesriigid täidavad oma õiguslikke ja põhiõigustega seotud kohustusi, siis tugevdab see nii usaldust kui ka solidaarsust;

| 55. | rõhutab, kui oluline on rajada kindel alus liikmesriikide vastastikusele usaldusele, kuna see on olemuslikult seotud Euroopa ühise varjupaigasüsteemiga ning tõelise ja tegeliku solidaarsusega; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, kui oluline on rajada kindel alus liikmesriikide vastastikusele usaldusele, kuna see on olemuslikult seotud Euroopa ühise varjupaigasüsteemiga ning tõelise ja tegeliku solidaarsusega;

| 56. | tunnistab, et kuigi rahvusvahelise kaitse kohustuste järgimine tugevdab vastastikust usaldust, ei pruugi see tingimata anda tulemuseks ühtset eeskirjade kohaldamist, arvestades, et rahvusvaheliste ja ELi varjupaigaalaste õigusaktide tõlgendamine ja kohaldamine on liikmesriigiti ikka veel väga erinev, nagu on selgunud Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu hiljutisest kohtupraktikast seoses Dublini määrusega; rõhutab, et komisjoni ja kohtute kohustus on jälgida ja hinnata varjupaigaeeskirjade kohaldamist kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega; |
| --- | --- |

56.

tunnistab, et kuigi rahvusvahelise kaitse kohustuste järgimine tugevdab vastastikust usaldust, ei pruugi see tingimata anda tulemuseks ühtset eeskirjade kohaldamist, arvestades, et rahvusvaheliste ja ELi varjupaigaalaste õigusaktide tõlgendamine ja kohaldamine on liikmesriigiti ikka veel väga erinev, nagu on selgunud Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu hiljutisest kohtupraktikast seoses Dublini määrusega; rõhutab, et komisjoni ja kohtute kohustus on jälgida ja hinnata varjupaigaeeskirjade kohaldamist kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega;

| 57. | usub, et varajase hoiatamise mehhanismid, mis on võetud kasutusele tekkivate probleemide tuvastamiseks ja käsitlemiseks, enne kui need põhjustavad kriise, võivad osutuda väärtuslikuks vahendiks; arvab siiski, et ette tuleks näha ka täiendavad lahendused, et vältida põhiõiguste rikkumist ning tagada varjupaigasüsteemide nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

57.

usub, et varajase hoiatamise mehhanismid, mis on võetud kasutusele tekkivate probleemide tuvastamiseks ja käsitlemiseks, enne kui need põhjustavad kriise, võivad osutuda väärtuslikuks vahendiks; arvab siiski, et ette tuleks näha ka täiendavad lahendused, et vältida põhiõiguste rikkumist ning tagada varjupaigasüsteemide nõuetekohane toimimine;

| 58. | rõhutab, et kuigi rikkumismenetlusi tuleks varmamalt kasutada, et tõmmata tähelepanu liikmesriikide kohustustele ja nendepoolsele kehtiva varjupaigaküsimustealase acquis’ mittejärgimisele, peaks nendega kaasnema ennetusmeetmed, operatiivkavad ja järelevalvemehhanismid, et saada tulemusi; toonitab, kui olulised on korrapärased hindamised, edasiviiv dialoog ja heade tavade vahetus kui otsustavad tegurid, mis toovad tõenäolisemalt kaasa soodsad arengud varjupaigasüsteemides, mille puhul on tuvastatud puudusi; lisaks võidakse anda erinevates vormides rahalist ja praktilist abi, et saavutada ELi varjupaigaga seotud õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et kuigi rikkumismenetlusi tuleks varmamalt kasutada, et tõmmata tähelepanu liikmesriikide kohustustele ja nendepoolsele kehtiva varjupaigaküsimustealase acquis’ mittejärgimisele, peaks nendega kaasnema ennetusmeetmed, operatiivkavad ja järelevalvemehhanismid, et saada tulemusi; toonitab, kui olulised on korrapärased hindamised, edasiviiv dialoog ja heade tavade vahetus kui otsustavad tegurid, mis toovad tõenäolisemalt kaasa soodsad arengud varjupaigasüsteemides, mille puhul on tuvastatud puudusi; lisaks võidakse anda erinevates vormides rahalist ja praktilist abi, et saavutada ELi varjupaigaga seotud õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine;

| 59. | märgib, et Dublini süsteem põhineb vastastikusel usaldusel ja et selle rakendamine tähendab tagasilükkamisotsuste vastastikust tunnustamist liikmesriikide vahel, arvestades, et varjupaigataotlust saab ELis vaid ühe korra esitada; kutsub komisjoni üles 2014. aastaks esitama teatist raamistiku kohta rahvusvahelise kaitse saajate kaitse ülekandmiseks ja varjupaigaotsuste vastastikuseks tunnustamiseks vastavalt Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavale; |
| --- | --- |

59.

märgib, et Dublini süsteem põhineb vastastikusel usaldusel ja et selle rakendamine tähendab tagasilükkamisotsuste vastastikust tunnustamist liikmesriikide vahel, arvestades, et varjupaigataotlust saab ELis vaid ühe korra esitada; kutsub komisjoni üles 2014. aastaks esitama teatist raamistiku kohta rahvusvahelise kaitse saajate kaitse ülekandmiseks ja varjupaigaotsuste vastastikuseks tunnustamiseks vastavalt Stockholmi programmi rakendamise tegevuskavale;

| 60. | rõhutab, et rände juhtimine võib vastastikust usaldust ja solidaarsusmeetmeid suurendada üksnes juhul, kui sellega kaasneb kaitset arvestav lähenemisviis, mille kohaselt piiril võetavaid meetmeid kasutatakse viisil, mis ei piira pagulaste ega rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute õigusi; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et rände juhtimine võib vastastikust usaldust ja solidaarsusmeetmeid suurendada üksnes juhul, kui sellega kaasneb kaitset arvestav lähenemisviis, mille kohaselt piiril võetavaid meetmeid kasutatakse viisil, mis ei piira pagulaste ega rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute õigusi;

| 61. | rõhutab, et viisarežiimid reguleerivad mitmeid sisenemis- ja väljumislubasid ning kõnealused sisenemis- ja väljumiseeskirjad ei piira mingilgi viisil õiguslikke kohustusi varjupaiga pakkumise valdkonnas; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et viisarežiimid reguleerivad mitmeid sisenemis- ja väljumislubasid ning kõnealused sisenemis- ja väljumiseeskirjad ei piira mingilgi viisil õiguslikke kohustusi varjupaiga pakkumise valdkonnas;

| 62. | tuletab meelde komisjoni võetud kohustust hõlbustada kaitset vajavate isikute korrakohast saabumist ELi ja kutsub komisjoni üles uurima uusi lähenemisviise, mis puudutavad juurdepääsu varjupaigamenetlusele; tervitab sellega seoses komisjoni võetud kohustust võtta 2013. aastaks vastu teatis uute lähenemisviiside kohta, mis käsitlevad varjupaigamenetlusele juurdepääsu peamistes transiidiriikides; |
| --- | --- |

62.

tuletab meelde komisjoni võetud kohustust hõlbustada kaitset vajavate isikute korrakohast saabumist ELi ja kutsub komisjoni üles uurima uusi lähenemisviise, mis puudutavad juurdepääsu varjupaigamenetlusele; tervitab sellega seoses komisjoni võetud kohustust võtta 2013. aastaks vastu teatis uute lähenemisviiside kohta, mis käsitlevad varjupaigamenetlusele juurdepääsu peamistes transiidiriikides;

*

* *

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(2)  ELT L 212, 7.8.2001, lk 12.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/25

---

Teisipäev, 11. september 2012Komisjoni 2013. aasta tööprogrammi ettevalmistamine

P7_TA(2012)0319

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta (2012/2688(RSP))

2013/C 353 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse koostamisel olevat teatist komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostamisel olevat teatist komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta,

| — | võttes arvesse kehtivat Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet ning eriti selle lisa 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kehtivat Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet ning eriti selle lisa 4,

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis toimunud kohtumise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juunis toimunud kohtumise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 35 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 35 lõiget 3,

| A. | arvestades, et käesolev riigivõla-, finants- ja majanduskriis paneb Euroopa Liidu juhtimise oma ulatuse ja tõsiduse tõttu tõsisemalt proovile kui iial varem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolev riigivõla-, finants- ja majanduskriis paneb Euroopa Liidu juhtimise oma ulatuse ja tõsiduse tõttu tõsisemalt proovile kui iial varem;

| B. | arvestades, et EL on jõudnud kriitilisse seisu, mil kriisist ei ole enam võimalik välja tulla ilma Euroopa ja eelkõige euroala integratsiooni märkimisväärselt süvendamata, kusjuures sellega peab kaasnema ka demokraatliku kontrolli ja vastutuse asjakohane suurendamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on jõudnud kriitilisse seisu, mil kriisist ei ole enam võimalik välja tulla ilma Euroopa ja eelkõige euroala integratsiooni märkimisväärselt süvendamata, kusjuures sellega peab kaasnema ka demokraatliku kontrolli ja vastutuse asjakohane suurendamine;

| C. | arvestades, et Euroopa Komisjoni ülesanne on edendada liidu üldisi huve, teha sel eesmärgil asjakohaseid algatusi, tagada aluslepingute kohaldamine, teostada järelevalvet liidu õigusaktide rakendamise üle, täita koordineerivaid, täitev- ja juhtimisülesandeid ning teha ettepanekuid uute õigusaktide koostamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Komisjoni ülesanne on edendada liidu üldisi huve, teha sel eesmärgil asjakohaseid algatusi, tagada aluslepingute kohaldamine, teostada järelevalvet liidu õigusaktide rakendamise üle, täita koordineerivaid, täitev- ja juhtimisülesandeid ning teha ettepanekuid uute õigusaktide koostamiseks;

1.
     
  OSA

| 1. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki oma volitusi täies ulatuses ning võtaks endale poliitilise juhtrolli jätkuva kriisi põhjustatud arvukate probleemide lahendamisel, seades eesmärgiks finantsstabiilsuse ja majanduse taastumise, mis tuleks saavutada suurema konkurentsivõime ning jätkusuutliku, tulemusliku ja sotsiaalselt õiglase kriisivastase tegevuskava abil; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki oma volitusi täies ulatuses ning võtaks endale poliitilise juhtrolli jätkuva kriisi põhjustatud arvukate probleemide lahendamisel, seades eesmärgiks finantsstabiilsuse ja majanduse taastumise, mis tuleks saavutada suurema konkurentsivõime ning jätkusuutliku, tulemusliku ja sotsiaalselt õiglase kriisivastase tegevuskava abil;

| 2. | tuletab meelde oma 4. juulil 2012. aastal esitatud nõudmist, et komisjon esitaks hiljemalt septembriks kooskõlas ühenduse meetodiga seadusandlike ettepanekute paketi, mis põhineks aruandes „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” määratletud neljal komponendil; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde oma 4. juulil 2012. aastal esitatud nõudmist, et komisjon esitaks hiljemalt septembriks kooskõlas ühenduse meetodiga seadusandlike ettepanekute paketi, mis põhineks aruandes „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” määratletud neljal komponendil;

| 3. | nõuab, et komisjon osaleks täielikult aruannete koostamisel, mis esitatakse 2012. aasta oktoobris ja detsembris Euroopa Ülemkogule ning milles tuleb esitada majandus- ja rahaliidu tugevdamise konkreetne tegevus- ja ajakava, sh rahandus-, maksu- ja majanduspoliitika integreeritud raamistik, eesmärgiga saavutada õigeaegselt poliitilise liidu tugevdamine ning eelkõige suurem demokraatlik vastutus ja õiguspärasus aluslepingu muutmise alusel; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et komisjon osaleks täielikult aruannete koostamisel, mis esitatakse 2012. aasta oktoobris ja detsembris Euroopa Ülemkogule ning milles tuleb esitada majandus- ja rahaliidu tugevdamise konkreetne tegevus- ja ajakava, sh rahandus-, maksu- ja majanduspoliitika integreeritud raamistik, eesmärgiga saavutada õigeaegselt poliitilise liidu tugevdamine ning eelkõige suurem demokraatlik vastutus ja õiguspärasus aluslepingu muutmise alusel;

| 4. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi seisukohale kahe seadusandliku ettepaneku paketi suhtes, millega tugevdatakse eelarvekontrolli ja tõhustatakse euroala eelarvepoliitikat ning mille sätted võimaldavad kasutada majandussurutise tõsinemise korral eelarve konsolideerimiseks erinevaid viise; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi seisukohale kahe seadusandliku ettepaneku paketi suhtes, millega tugevdatakse eelarvekontrolli ja tõhustatakse euroala eelarvepoliitikat ning mille sätted võimaldavad kasutada majandussurutise tõsinemise korral eelarve konsolideerimiseks erinevaid viise;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes välja töötatud kohustuste rakendamiseks, eelkõige eesmärgiga ergutada majanduskasvule suunatud jätkusuutlikke investeeringuid, suurendada Euroopa 2020. aasta eesmärkidele, eriti ressursitõhususele ja jätkusuutlikkusele orienteeritud Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning süvendada ühtset turgu; kutsub komisjoni üles kasutama oma 2013. aasta tööprogrammi selleks, et koostada üksikasjalik majanduskasvu tegevuskava, milles keskendutakse sellele, kuidas motiveerida ettevõtlussektorit ja ettevõtjaid arendama tööstusharusid ja teenuseid, mis loovad pikaajalisi töökohti ja heaolu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on suurendada ELi eelarve ja Euroopa Investeerimispanga koostöö alusel märkimisväärselt Euroopa projektivõlakirjade arvu; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes välja töötatud kohustuste rakendamiseks, eelkõige eesmärgiga ergutada majanduskasvule suunatud jätkusuutlikke investeeringuid, suurendada Euroopa 2020. aasta eesmärkidele, eriti ressursitõhususele ja jätkusuutlikkusele orienteeritud Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning süvendada ühtset turgu; kutsub komisjoni üles kasutama oma 2013. aasta tööprogrammi selleks, et koostada üksikasjalik majanduskasvu tegevuskava, milles keskendutakse sellele, kuidas motiveerida ettevõtlussektorit ja ettevõtjaid arendama tööstusharusid ja teenuseid, mis loovad pikaajalisi töökohti ja heaolu; rõhutab sellega seoses, kui oluline on suurendada ELi eelarve ja Euroopa Investeerimispanga koostöö alusel märkimisväärselt Euroopa projektivõlakirjade arvu;

| 6. | juhib lisaks tähelepanu sellele, et ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust on vaja pidevalt ja sümmeetriliselt vähendada, ning nõuab konkreetsete muudatuste tegemist ELi maksuõiguses, et käsitleda maksuparadiiside ja maksudest kõrvalehoidumise probleemi kõiki aspekte; |
| --- | --- |

6.

juhib lisaks tähelepanu sellele, et ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust on vaja pidevalt ja sümmeetriliselt vähendada, ning nõuab konkreetsete muudatuste tegemist ELi maksuõiguses, et käsitleda maksuparadiiside ja maksudest kõrvalehoidumise probleemi kõiki aspekte;

| 7. | kutsub komisjoni üles tegema kõik endast oleneva, et hõlbustada mitmeaastase finantsraamistiku ja sellega seotud mitmeaastaste õigusloomeprogrammide kiiret vastuvõtmist, kaasates sellesse protsessi täielikult ka Euroopa Parlamendi ning võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi kaasotsustamisõigust; toetab kindlalt kohustust koostada selline ELi eelarve, mis aitaks luua kogu Euroopas majanduskasvu ja töökohti; kutsub sellega seoses komisjoni üles oma ettepanekut kaitsma, et tagada liidu vajaduste ja poliitiliste eesmärkide selgem väljendumine liidu eelarves; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles tegema kõik endast oleneva, et hõlbustada mitmeaastase finantsraamistiku ja sellega seotud mitmeaastaste õigusloomeprogrammide kiiret vastuvõtmist, kaasates sellesse protsessi täielikult ka Euroopa Parlamendi ning võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi kaasotsustamisõigust; toetab kindlalt kohustust koostada selline ELi eelarve, mis aitaks luua kogu Euroopas majanduskasvu ja töökohti; kutsub sellega seoses komisjoni üles oma ettepanekut kaitsma, et tagada liidu vajaduste ja poliitiliste eesmärkide selgem väljendumine liidu eelarves;

| 8. | toonitab sellegipoolest, et omavahendite süsteemi reformimine ning sealhulgas uute omavahendite loomine on äärmiselt oluline tegur, milleta on uue mitmeaastase finantsraamistiku suhtes kokkuleppele jõudmise väljavaated väikesed; palub, et komisjon toetaks mitme liikmesriigi taotlust suurendada selles valdkonnas tehtavat koostööd; rõhutab sellegipoolest, et soovitatav oleks jõuda üldisele kokkuleppele käesoleva aasta lõpuks; |
| --- | --- |

8.

toonitab sellegipoolest, et omavahendite süsteemi reformimine ning sealhulgas uute omavahendite loomine on äärmiselt oluline tegur, milleta on uue mitmeaastase finantsraamistiku suhtes kokkuleppele jõudmise väljavaated väikesed; palub, et komisjon toetaks mitme liikmesriigi taotlust suurendada selles valdkonnas tehtavat koostööd; rõhutab sellegipoolest, et soovitatav oleks jõuda üldisele kokkuleppele käesoleva aasta lõpuks;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma õigusloomeprogrammi sidusust, tõstaks oma õigusloome kvaliteeti, tugevdaks õigusaktide eelnõude mõjuhindamist, teeks vajaduse korral ettepanekuid kasutada ELi õigusaktide paremaks ülevõtmiseks vastavustabeleid ning toetaks nõukoguga delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamise üle peetavatel läbirääkimistel Euroopa Parlamenti; kordab oma mitu korda esitatud nõudmist, et 2003. aasta paremat õigusloomet käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe vaadataks uuesti läbi; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma õigusloomeprogrammi sidusust, tõstaks oma õigusloome kvaliteeti, tugevdaks õigusaktide eelnõude mõjuhindamist, teeks vajaduse korral ettepanekuid kasutada ELi õigusaktide paremaks ülevõtmiseks vastavustabeleid ning toetaks nõukoguga delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamise üle peetavatel läbirääkimistel Euroopa Parlamenti; kordab oma mitu korda esitatud nõudmist, et 2003. aasta paremat õigusloomet käsitlev institutsioonidevaheline kokkulepe vaadataks uuesti läbi;

| 10. | kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse parlamendi valdkonnapõhiseid seisukohti, mis on esitatud 2. osas; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse parlamendi valdkonnapõhiseid seisukohti, mis on esitatud 2. osas;

2.
     
  OSA

Rakendamine

| 11. | rõhutab, kui tähtis on ELi õiguse nõuetekohane ja kiire rakendamine siseriiklike õigusaktide kaudu, ning kutsub komisjoni tungivalt üles algatama vajaduse korral rikkumismenetlusi, et tagada õigusaktide nõuetekohane ülevõtmine ja tõhus jõustamine; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui tähtis on ELi õiguse nõuetekohane ja kiire rakendamine siseriiklike õigusaktide kaudu, ning kutsub komisjoni tungivalt üles algatama vajaduse korral rikkumismenetlusi, et tagada õigusaktide nõuetekohane ülevõtmine ja tõhus jõustamine;

| 12. | nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku kehtestada ühiselt hallatavate ELi rahaliste vahendite kohta asjakohasel poliitilisel tasandil allkirjastatavad kohustuslikud riiklikud haldusdeklaratsioonid; nõuab tungivalt ELi programmide jätkuvat lihtsustamist, eelkõige teadustöö ja innovatsiooni vallas; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt finantskorraldusvahendite kasutamist; nõuab süstemaatilisi, korrapäraseid ja sõltumatuid hindamisi, et tagada, et kõiki eraldatud vahendeid kasutatakse soovitud tulemuste saavutamiseks kulutõhusal viisil; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon esitaks ettepaneku kehtestada ühiselt hallatavate ELi rahaliste vahendite kohta asjakohasel poliitilisel tasandil allkirjastatavad kohustuslikud riiklikud haldusdeklaratsioonid; nõuab tungivalt ELi programmide jätkuvat lihtsustamist, eelkõige teadustöö ja innovatsiooni vallas; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt finantskorraldusvahendite kasutamist; nõuab süstemaatilisi, korrapäraseid ja sõltumatuid hindamisi, et tagada, et kõiki eraldatud vahendeid kasutatakse soovitud tulemuste saavutamiseks kulutõhusal viisil;

| 13. | eeldab, et komisjon esitab aegsasti vajalikud paranduseelarve projektid, et tagada maksete määra vastavus majanduskasvu ergutavatele meetmetele, milles lepiti kokku 2012. aasta juuni Euroopa Ülemkogul, ning nende piisavus võetud kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

13.

eeldab, et komisjon esitab aegsasti vajalikud paranduseelarve projektid, et tagada maksete määra vastavus majanduskasvu ergutavatele meetmetele, milles lepiti kokku 2012. aasta juuni Euroopa Ülemkogul, ning nende piisavus võetud kohustuste täitmiseks;

Ühtne turg

| 14. | kutsub komisjoni üles keskenduma edaspidigi ühtse turu juhtimise parandamisele, tegema uusi jõupingutusi haldamise lihtsustamiseks, kaaluma põhjalikult võimalust esitada asjakohastel juhtudel ettepanek võtta vastu määrus, mitte direktiiv, et tagada kavandatavate meetmete proportsionaalsus, ning jälgima edusamme, et rakendada – eelkõige teenustesektoris – täielikult ühtse turu õigustikku (sh võimalus kasutada kiireid rikkumismenetlusi); rõhutab, et ühtse turu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles keskenduma edaspidigi ühtse turu juhtimise parandamisele, tegema uusi jõupingutusi haldamise lihtsustamiseks, kaaluma põhjalikult võimalust esitada asjakohastel juhtudel ettepanek võtta vastu määrus, mitte direktiiv, et tagada kavandatavate meetmete proportsionaalsus, ning jälgima edusamme, et rakendada – eelkõige teenustesektoris – täielikult ühtse turu õigustikku (sh võimalus kasutada kiireid rikkumismenetlusi); rõhutab, et ühtse turu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta;

| 15. | ootab komisjonilt II ühtse turu akti ettepanekuid prioriteetsete meetmete kohta majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ning ühtse turu usaldusväärsuse tugevdamiseks; julgustab tegema asjakohastel ja vajalikel juhtudel suuremat koostööd; |
| --- | --- |

15.

ootab komisjonilt II ühtse turu akti ettepanekuid prioriteetsete meetmete kohta majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ning ühtse turu usaldusväärsuse tugevdamiseks; julgustab tegema asjakohastel ja vajalikel juhtudel suuremat koostööd;

| 16. | kutsub komisjoni üles hindama järjekindlamalt oma ettepanekute mõju VKEdele, sest Euroopa sõltub VKEde loodavatest arvukatest töökohtadest; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon võtaks aktiivselt meetmeid ELi õiguse karmistava rakendamise pidurdamiseks riiklikul tasandil, kuna see moonutab siseturul võrdseid tingimusi; nõuab bürokraatliku koormuse veelgi suuremat vähendamist; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles hindama järjekindlamalt oma ettepanekute mõju VKEdele, sest Euroopa sõltub VKEde loodavatest arvukatest töökohtadest; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon võtaks aktiivselt meetmeid ELi õiguse karmistava rakendamise pidurdamiseks riiklikul tasandil, kuna see moonutab siseturul võrdseid tingimusi; nõuab bürokraatliku koormuse veelgi suuremat vähendamist;

| 17. | kinnitab oma toetust komisjoni seisukohale, et digitaalarengu tegevuskava on äärmiselt tähtis; nõuab tungivalt ettepanekute esitamist selleks, et pakkuda tarbijatele kogu Euroopa Liidus võimalust kasutada arvukamaid piiriüleseid teenuseid; |
| --- | --- |

17.

kinnitab oma toetust komisjoni seisukohale, et digitaalarengu tegevuskava on äärmiselt tähtis; nõuab tungivalt ettepanekute esitamist selleks, et pakkuda tarbijatele kogu Euroopa Liidus võimalust kasutada arvukamaid piiriüleseid teenuseid;

| 18. | tuletab meelde vajadust vaadata põhjalikult läbi üldist tooteohutust käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ) (2), millega tagatakse tarbijate tervis ja ohutus ning hõlbustatakse samas ka kauplemist (eriti VKEde jaoks); kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku sellise laiahaardelise määruse kohta, milles käsitletakse kõikide toodete turujärelevalvet; nõuab lisaks tõhusat õiguskaitset finantsteenuste jaeturul ning ühise horisontaalse ja kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamist tarbijate kaitseks; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde vajadust vaadata põhjalikult läbi üldist tooteohutust käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ) (2), millega tagatakse tarbijate tervis ja ohutus ning hõlbustatakse samas ka kauplemist (eriti VKEde jaoks); kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku sellise laiahaardelise määruse kohta, milles käsitletakse kõikide toodete turujärelevalvet; nõuab lisaks tõhusat õiguskaitset finantsteenuste jaeturul ning ühise horisontaalse ja kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamist tarbijate kaitseks;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma regulatiivset suhtumist VKEdesse ja mikroettevõtetesse, kohandades õigusakte VKEde vajadustele ning edendades asjakohaste erandite kehtestamist; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma regulatiivset suhtumist VKEdesse ja mikroettevõtetesse, kohandades õigusakte VKEde vajadustele ning edendades asjakohaste erandite kehtestamist;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks autoriõiguste reformiga, mis peaks sobima internetikeskkonnaga, rajanema sotsiaalsel õiguspärasusel ja austama nõuetekohaselt ka põhiõigusi, ning viiks lõpule tööstusomandi õiguste reformi, et suurendada Euroopa majanduskasvu ja tõhustada töökohtade loomist; kutsub komisjoni üles võtma ELi kaubamärgiõiguse läbivaatamise ettepaneku esitamisel arvesse võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) ümber tekkinud vastuolude käigus ilmnenud õiguslikke probleeme; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks autoriõiguste reformiga, mis peaks sobima internetikeskkonnaga, rajanema sotsiaalsel õiguspärasusel ja austama nõuetekohaselt ka põhiõigusi, ning viiks lõpule tööstusomandi õiguste reformi, et suurendada Euroopa majanduskasvu ja tõhustada töökohtade loomist; kutsub komisjoni üles võtma ELi kaubamärgiõiguse läbivaatamise ettepaneku esitamisel arvesse võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) ümber tekkinud vastuolude käigus ilmnenud õiguslikke probleeme;

Kliima, keskkond, energeetika ja transport

| 21. | rõhutab vajadust rakendada ressursitõhusa Euroopa tegevuskava, et luua stiimuleid rohelise majanduse arendamiseks, bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks ning kliimamuutuse vastu võitlemiseks, sh ressursitõhususe meetmete integreerimiseks vastavalt strateegias „Euroopa 2020” kavandatule; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust rakendada ressursitõhusa Euroopa tegevuskava, et luua stiimuleid rohelise majanduse arendamiseks, bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks ning kliimamuutuse vastu võitlemiseks, sh ressursitõhususe meetmete integreerimiseks vastavalt strateegias „Euroopa 2020” kavandatule;

| 22. | on veendunud, et Euroopa poolaasta peab andma igale liikmesriigile võimaluse vaadata üle oma kohustused seoses strateegiaga „Euroopa 2020”, laiendatud euroala pakti, ühtse turu akti ja muude oluliste ELi eesmärkidega; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et Euroopa poolaasta peab andma igale liikmesriigile võimaluse vaadata üle oma kohustused seoses strateegiaga „Euroopa 2020”, laiendatud euroala pakti, ühtse turu akti ja muude oluliste ELi eesmärkidega;

| 23. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepanekud kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemi nõrkustega tegelemiseks, et vältida selle kokkuvarisemist; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepanekud kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemi nõrkustega tegelemiseks, et vältida selle kokkuvarisemist;

| 24. | kutsub komisjoni üles esitama üksikasjaliku tegevuskava meetmetest täielikult integreeritud ja omavahel ühendatud ühtse energiaturu saavutamiseks ning rõhutab ELi tänapäevase võrgutaristuga varustamise tähtsust; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles esitama üksikasjaliku tegevuskava meetmetest täielikult integreeritud ja omavahel ühendatud ühtse energiaturu saavutamiseks ning rõhutab ELi tänapäevase võrgutaristuga varustamise tähtsust;

| 25. | kutsub komisjoni üles rakendama oma tegevuskava (sh vahe-eesmärgid) minna 2050. aastaks üle konkurentsivõimelisele vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles rakendama oma tegevuskava (sh vahe-eesmärgid) minna 2050. aastaks üle konkurentsivõimelisele vähese CO2-heitega majandusele;

| 26. | nõuab, et komisjon koostaks strateegia, milles käsitletakse energiahindade tõusu mõju ühiskonnaliikmetele; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et komisjon koostaks strateegia, milles käsitletakse energiahindade tõusu mõju ühiskonnaliikmetele;

| 27. | usub, et kriisi tuleks kasutada võimalusena kujundada meie ühiskonna arengumudelit nii, et loodaks suure tõhususega, taastuvenergial põhinev ja kliimamuutuse suhtes vastupidav majandusruum; rõhutab, et komisjonil tuleks esitada 2030. aasta energia- ja kliimapaketi kohta ettepanekud, mis põhinevad praegusel kolmel sambal – kasvuhoonegaaside piiramine, taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus; |
| --- | --- |

27.

usub, et kriisi tuleks kasutada võimalusena kujundada meie ühiskonna arengumudelit nii, et loodaks suure tõhususega, taastuvenergial põhinev ja kliimamuutuse suhtes vastupidav majandusruum; rõhutab, et komisjonil tuleks esitada 2030. aasta energia- ja kliimapaketi kohta ettepanekud, mis põhinevad praegusel kolmel sambal – kasvuhoonegaaside piiramine, taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus;

| 28. | toetab komisjoni rõhuasetust Euroopa mitmeliigilise transpordivõrgu moderniseerimise vajadusele, mis on siseturu edukaks toimimiseks esmatähtis; kutsub komisjoni üles pidama kinni oma lubadustest raudteesektoris ning laiendama Euroopa Raudteeagentuuri pädevusi raudteeveeremi ohutuse, sertifitseerimise ja ühtlustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

toetab komisjoni rõhuasetust Euroopa mitmeliigilise transpordivõrgu moderniseerimise vajadusele, mis on siseturu edukaks toimimiseks esmatähtis; kutsub komisjoni üles pidama kinni oma lubadustest raudteesektoris ning laiendama Euroopa Raudteeagentuuri pädevusi raudteeveeremi ohutuse, sertifitseerimise ja ühtlustamise valdkonnas;

| 29. | väljendab kahetsust, et ühtse Euroopa taeva algatust ei õnnestunud täielikult rakendada, ja kutsub komisjoni üles uuendama oma jõupingutusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

väljendab kahetsust, et ühtse Euroopa taeva algatust ei õnnestunud täielikult rakendada, ja kutsub komisjoni üles uuendama oma jõupingutusi selles valdkonnas;

Sidus ja kaasav ühiskond – kodanike Euroopa

| 30. | toetab kindlalt komisjoni keskendumist noorte tööhõivele ning komisjoni ettepanekuid laiendada liidu suutlikkust hariduse ja koolituse tugevdamisel; ootab seoses tööhõivepaketi koondteatisega selgeid eesmärke, ajakavasid ja konkreetseid ettepanekuid noorte liikuvuse, noortegarantii, praktika kvaliteediraamistiku, keeleoskuse ja noorte ettevõtluse valdkonnas, et vähendada suurt tööpuudust noorte seas; ootab samuti, et võetakse asjakohaseid meetmeid vaesuse vähendamiseks, tööturu reformimiseks ja sotsiaalsete normide kehtestamiseks, et rakendada turvalist paindlikkust neis liikmesriikides, kes seda soovivad, ning nõuab, et vananeva ühiskonna taustal pöörataks suuremat tähelepanu puuetega inimeste tööhõivele; |
| --- | --- |

30.

toetab kindlalt komisjoni keskendumist noorte tööhõivele ning komisjoni ettepanekuid laiendada liidu suutlikkust hariduse ja koolituse tugevdamisel; ootab seoses tööhõivepaketi koondteatisega selgeid eesmärke, ajakavasid ja konkreetseid ettepanekuid noorte liikuvuse, noortegarantii, praktika kvaliteediraamistiku, keeleoskuse ja noorte ettevõtluse valdkonnas, et vähendada suurt tööpuudust noorte seas; ootab samuti, et võetakse asjakohaseid meetmeid vaesuse vähendamiseks, tööturu reformimiseks ja sotsiaalsete normide kehtestamiseks, et rakendada turvalist paindlikkust neis liikmesriikides, kes seda soovivad, ning nõuab, et vananeva ühiskonna taustal pöörataks suuremat tähelepanu puuetega inimeste tööhõivele;

| 31. | toonitab, kui oluline on investeerida inimkapitali ning teadus- ja arendustegevusse, piisavasse haridusse ja koolitusse, et hõlbustada kutsealast liikuvust; nõuab ühtlasi, et pöörataks suuremat tähelepanu sellistele teemadele, nagu naistevastane vägivaldning inimkaubandus; |
| --- | --- |

31.

toonitab, kui oluline on investeerida inimkapitali ning teadus- ja arendustegevusse, piisavasse haridusse ja koolitusse, et hõlbustada kutsealast liikuvust; nõuab ühtlasi, et pöörataks suuremat tähelepanu sellistele teemadele, nagu naistevastane vägivaldning inimkaubandus;

| 32. | nõuab uuesti tugevat kogu ELi hõlmavat 2013. aasta järgset ühtekuuluvuspoliitikat, millega lihtsustataks olemasolevate vahendite ja programmide rakendamist, millele tagataks piisavad rahalised vahendid, mis põhineks mitmetasandilisel juhtimisel ja mis oleks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; rõhutab vajadust parandada solidaarsusfondi tõhusust ja reageerimisvõimet ning ootab selleks ettepanekuid; on veendunud, et sobival viisil on võimalik jõuda ühisele seisukohale ELi ühtekuuluvus-, teadus- ja arengupoliitika suhtes, mis peaks olema suunatud majanduskasvule ja konkurentsivõime suurendamisele, tuginedes nii majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kui ka teadusliku tipptaseme põhimõtetele; |
| --- | --- |

32.

nõuab uuesti tugevat kogu ELi hõlmavat 2013. aasta järgset ühtekuuluvuspoliitikat, millega lihtsustataks olemasolevate vahendite ja programmide rakendamist, millele tagataks piisavad rahalised vahendid, mis põhineks mitmetasandilisel juhtimisel ja mis oleks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; rõhutab vajadust parandada solidaarsusfondi tõhusust ja reageerimisvõimet ning ootab selleks ettepanekuid; on veendunud, et sobival viisil on võimalik jõuda ühisele seisukohale ELi ühtekuuluvus-, teadus- ja arengupoliitika suhtes, mis peaks olema suunatud majanduskasvule ja konkurentsivõime suurendamisele, tuginedes nii majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kui ka teadusliku tipptaseme põhimõtetele;

| 33. | toetab liidu tasandil siseriiklike jõupingutuste täiendamiseks tehtavaid algatusi mikrokrediidi suurendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, mis pakuks teenuseid, mida avalik või erasektor piisaval määral ei paku; |
| --- | --- |

33.

toetab liidu tasandil siseriiklike jõupingutuste täiendamiseks tehtavaid algatusi mikrokrediidi suurendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, mis pakuks teenuseid, mida avalik või erasektor piisaval määral ei paku;

| 34. | tervitab komisjoni jõulisemat lähenemisviisi õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste kaitsmisel kogu liidus; nõuab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti läbivaatamist, et tagada inimõiguste harta tõhus järelevalve ja rakendamine ning viia see kooskõlla Lissaboni lepinguga; toetab komisjoni tema läbirääkimistes ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

34.

tervitab komisjoni jõulisemat lähenemisviisi õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste kaitsmisel kogu liidus; nõuab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti läbivaatamist, et tagada inimõiguste harta tõhus järelevalve ja rakendamine ning viia see kooskõlla Lissaboni lepinguga; toetab komisjoni tema läbirääkimistes ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| 35. | kutsub komisjoni üles uurima rassilise võrdsuse direktiivi (nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ) (3) ning rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemist puudutava raamotsuse (nõukogu raamaotsus 2008/913/JSK) (4) rakendamist, ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik ei ole õiguslikult siduva iseloomuga; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles uurima rassilise võrdsuse direktiivi (nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ) (3) ning rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemist puudutava raamotsuse (nõukogu raamaotsus 2008/913/JSK) (4) rakendamist, ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik ei ole õiguslikult siduva iseloomuga;

| 36. | kutsub komisjoni üles tagama isikute vaba liikumise ja Schengeni acquis’ täieliku järgimise; rõhutab vajadust liikmesriikide ebapiisavate eksperdihinnangute asendamiseks ning nõuab, et komisjon võtaks täieliku vastutuse Schengeni eeskirjade järelevalve eest; väljendab heameelt komisjoni toetuse üle oma seisukohale Schengeni eeskirjade õigusliku aluse suhtes; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles tagama isikute vaba liikumise ja Schengeni acquis’ täieliku järgimise; rõhutab vajadust liikmesriikide ebapiisavate eksperdihinnangute asendamiseks ning nõuab, et komisjon võtaks täieliku vastutuse Schengeni eeskirjade järelevalve eest; väljendab heameelt komisjoni toetuse üle oma seisukohale Schengeni eeskirjade õigusliku aluse suhtes;

| 37. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et puudub seadusandlik ettepanek ELi suurema solidaarsuse kohta varjupaigapoliitika valdkonnas; nõuab seadusandlikku ettepanekut Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomiseks, mis ühendaks endas nii vastutuse kui ka solidaarsuse; |
| --- | --- |

37.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et puudub seadusandlik ettepanek ELi suurema solidaarsuse kohta varjupaigapoliitika valdkonnas; nõuab seadusandlikku ettepanekut Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomiseks, mis ühendaks endas nii vastutuse kui ka solidaarsuse;

| 38. | toonitab, kui tähtis on võtta vastu andmekaitse üldraamistiku määrus ja direktiiv andmekaitse kohta kriminaalkuritegude ärahoidmise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise valdkonnas, et edaspidised terrorismivastased meetmed vastaksid kõrgetele eraelu puutumatuse ja andmete kaitse standarditele; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku andmete säilitamise direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ) (5) läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

38.

toonitab, kui tähtis on võtta vastu andmekaitse üldraamistiku määrus ja direktiiv andmekaitse kohta kriminaalkuritegude ärahoidmise, avastamise, uurimise või nende eest vastutusele võtmise valdkonnas, et edaspidised terrorismivastased meetmed vastaksid kõrgetele eraelu puutumatuse ja andmete kaitse standarditele; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku andmete säilitamise direktiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ) (5) läbivaatamise kohta;

| 39. | toetab kindlalt komisjoni rõhuasetust kodanikusõbralike algatuste rakendamisel seoses ettepanekuga võtta vastu otsus Euroopa kodanike aasta (2013) kohta (COM(2011)0489), et veelgi suurendada kodanike teadlikkust Euroopa kodakondsusest tulenevatest hüvedest; |
| --- | --- |

39.

toetab kindlalt komisjoni rõhuasetust kodanikusõbralike algatuste rakendamisel seoses ettepanekuga võtta vastu otsus Euroopa kodanike aasta (2013) kohta (COM(2011)0489), et veelgi suurendada kodanike teadlikkust Euroopa kodakondsusest tulenevatest hüvedest;

Põllumajandus ja kalandus

| 40. | võtab teadmiseks käimasoleva ühise põllumajanduspoliitika reformi; tervitab komisjoni tahet edendada tasakaalustatud ja integreeritud lähenemisviisi, millega kindlustatakse nii kvaliteetse ja taskukohase toidu säästlik ja tõhus tootmine kui ka austus maapiirkondade keskkondlike ja kultuuriliste väärtuste vastu; nõuab tungivalt, et ÜPP oleks tihedalt seotud strateegiaga „Euroopa 2020”, selleks et ergutada innovatsiooni põllumajanduses ning edendada ELi põllumajandussektori jätkusuutlikkust, õiglust ja konkurentsivõimet kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks käimasoleva ühise põllumajanduspoliitika reformi; tervitab komisjoni tahet edendada tasakaalustatud ja integreeritud lähenemisviisi, millega kindlustatakse nii kvaliteetse ja taskukohase toidu säästlik ja tõhus tootmine kui ka austus maapiirkondade keskkondlike ja kultuuriliste väärtuste vastu; nõuab tungivalt, et ÜPP oleks tihedalt seotud strateegiaga „Euroopa 2020”, selleks et ergutada innovatsiooni põllumajanduses ning edendada ELi põllumajandussektori jätkusuutlikkust, õiglust ja konkurentsivõimet kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 41. | rõhutab, et ühise kalanduspoliitika reform peab olema ambitsioonikas, et saavutada jätkusuutlikumaid ja tervemaid kalavarusid; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et tema ettepanekute õiguslikuks aluseks oleks ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, ning piiraks artikli 43 lõike 3 kasutamist rangelt ettepanekutega, mis puudutavad kalapüügivõimaluste kehtestamist ja eraldamist; väljendab veelkord oma vastuseisu vette tagasilaskmise praktikale ning laevastiku püügivõimsuse vähendamiseks võetud läbimõtlematutele ja kulukatele meetmetele; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et ühise kalanduspoliitika reform peab olema ambitsioonikas, et saavutada jätkusuutlikumaid ja tervemaid kalavarusid; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et tema ettepanekute õiguslikuks aluseks oleks ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, ning piiraks artikli 43 lõike 3 kasutamist rangelt ettepanekutega, mis puudutavad kalapüügivõimaluste kehtestamist ja eraldamist; väljendab veelkord oma vastuseisu vette tagasilaskmise praktikale ning laevastiku püügivõimsuse vähendamiseks võetud läbimõtlematutele ja kulukatele meetmetele;

Välis- ja arengupoliitika

| 42. | nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus teeksid koostööd hästi kooskõlastatud algatuste esitamiseks nõukogule ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas; nõuab tungivalt, et komisjon ühendaks kõik oma asjakohased tegevused ja teenistused (sh arengupoliitika) Lissaboni lepingu ning eriti ELi toimimise lepingu poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva artikli 208 rahvusvaheliste eesmärkide saavutamiseks, jäädes samal ajal truuks väärtustele, millele Euroopa Liit on rajatud; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus teeksid koostööd hästi kooskõlastatud algatuste esitamiseks nõukogule ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas; nõuab tungivalt, et komisjon ühendaks kõik oma asjakohased tegevused ja teenistused (sh arengupoliitika) Lissaboni lepingu ning eriti ELi toimimise lepingu poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva artikli 208 rahvusvaheliste eesmärkide saavutamiseks, jäädes samal ajal truuks väärtustele, millele Euroopa Liit on rajatud;

| 43. | ootab seadusandlikke algatusi välisabi rahastamisvahendite järgmise põlvkonna õiguslike aluste läbivaatamiseks, kasutades selleks täiel määral ära delegeeritud õigusaktide süsteemi; nõuab rohkem paindlikkust rahalise abi väljamaksmisel kriisiolukorras; |
| --- | --- |

43.

ootab seadusandlikke algatusi välisabi rahastamisvahendite järgmise põlvkonna õiguslike aluste läbivaatamiseks, kasutades selleks täiel määral ära delegeeritud õigusaktide süsteemi; nõuab rohkem paindlikkust rahalise abi väljamaksmisel kriisiolukorras;

| 44. | ootab komisjonilt toetust ELi laienemisprotsessile, mis hõlmaks mis tahes Euroopa riiki, kes austab Euroopa väärtusi ning kohustub neid edendama, võttes arvesse ühinevatele riikidele esitatavat nõuet täita Kopenhaageni kriteeriumid ning ELi integreerimisvõimet; usub, et liit kaotaks moraalse mõjuvõimu ja poliitilise usaldusväärsuse kogu maailmas, kui ta sulgeks uksed oma naabritele; ootab, et komisjon jätkaks oma tööd käimasolevate ühinemisläbirääkimiste osas; |
| --- | --- |

44.

ootab komisjonilt toetust ELi laienemisprotsessile, mis hõlmaks mis tahes Euroopa riiki, kes austab Euroopa väärtusi ning kohustub neid edendama, võttes arvesse ühinevatele riikidele esitatavat nõuet täita Kopenhaageni kriteeriumid ning ELi integreerimisvõimet; usub, et liit kaotaks moraalse mõjuvõimu ja poliitilise usaldusväärsuse kogu maailmas, kui ta sulgeks uksed oma naabritele; ootab, et komisjon jätkaks oma tööd käimasolevate ühinemisläbirääkimiste osas;

| 45. | kutsub komisjoni üles kohaldama tõhustatud tulemuspõhist arengupoliitikat, mis tagaks abi suurema tõhususe ning kindlustaks poliitika suurema sidususe ja rahastajate tegevuse parema kooskõlastatuse riiklikul, ELi ja ülemaailmsel tasandil ning üha enam ka koostöös esilekerkivate ülemaailmsete arengujõududega; rõhutab tungivalt vajadust asutada arengumaade alatoitlusprobleemi lahendamisele pühendatud usaldusfond ning alustada konsultatsioone nn maade haaramise küsimuses, nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi abi suurema mõjususe, arvestades 2015. aasta järgseid võimalikke aastatuhande arengueesmärke; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles kohaldama tõhustatud tulemuspõhist arengupoliitikat, mis tagaks abi suurema tõhususe ning kindlustaks poliitika suurema sidususe ja rahastajate tegevuse parema kooskõlastatuse riiklikul, ELi ja ülemaailmsel tasandil ning üha enam ka koostöös esilekerkivate ülemaailmsete arengujõududega; rõhutab tungivalt vajadust asutada arengumaade alatoitlusprobleemi lahendamisele pühendatud usaldusfond ning alustada konsultatsioone nn maade haaramise küsimuses, nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi abi suurema mõjususe, arvestades 2015. aasta järgseid võimalikke aastatuhande arengueesmärke;

Kaubandus

| 46. | käsitleb turgude vastastikust ja tasakaalustatud avatust strateegilise poliitikavahendina ELi sisemise kasvu ja tööhõive saavutamisel; rõhutab, et oluline on kaasata Euroopa Parlament läbirääkimiste kõigil etappidel, ja väljendab endiselt toetust mitmepoolsele lähenemisviisile rahvusvahelises kaubanduses; rõhutab protektsionismivastase võitluse tähtsust mitmepoolsel tasandil ning kõikides kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

46.

käsitleb turgude vastastikust ja tasakaalustatud avatust strateegilise poliitikavahendina ELi sisemise kasvu ja tööhõive saavutamisel; rõhutab, et oluline on kaasata Euroopa Parlament läbirääkimiste kõigil etappidel, ja väljendab endiselt toetust mitmepoolsele lähenemisviisile rahvusvahelises kaubanduses; rõhutab protektsionismivastase võitluse tähtsust mitmepoolsel tasandil ning kõikides kaubanduslepingutes;

| 47. | toetab komisjoni jõupingutusi kõigil käimasolevatel kahepoolsetel ja piirkondlikel kaubandusläbirääkimistel; tunnistab vajadust saavutada pidevat edu kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimisel oluliste partneritega; |
| --- | --- |

47.

toetab komisjoni jõupingutusi kõigil käimasolevatel kahepoolsetel ja piirkondlikel kaubandusläbirääkimistel; tunnistab vajadust saavutada pidevat edu kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimisel oluliste partneritega;

| 48. | rõhutab, et peab väga tähtsaks inimõiguste, sotsiaal- ja keskkonnastandardite ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse süvalaiendamist terves rahvusvahelises poliitikas, samuti selgeid eeskirju Euroopa ettevõtete vastutustundliku käitumise kohta; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et peab väga tähtsaks inimõiguste, sotsiaal- ja keskkonnastandardite ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse süvalaiendamist terves rahvusvahelises poliitikas, samuti selgeid eeskirju Euroopa ettevõtete vastutustundliku käitumise kohta;

*

* *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0292.

(2)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

(3)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(5)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/31

---

Teisipäev, 11. september 2012Kudede ja rakkude vabatahtlik ja tasuta annetamine

P7_TA(2012)0320

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta (2011/2193(INI))

2013/C 353 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eelkõige artiklit 1, mis käsitleb inimväärikust, ja artiklit 3, mis käsitleb õigust isikupuutumatusele ja milles on sätestatud inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise keeld, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eelkõige artiklit 1, mis käsitleb inimväärikust, ja artiklit 3, mis käsitleb õigust isikupuutumatusele ja milles on sätestatud inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise keeld,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teine aruanne kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta” (COM(2011)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teine aruanne kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta” (COM(2011)0352),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/53/EL siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/53/EL siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” (2) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö” (2) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1394/2007 (3) uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1394/2007 (3) uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/17/EÜ (5), millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/17/EÜ (5), millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni inimrakkude, inimkudede ja inimelundite siirdamise juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni inimrakkude, inimkudede ja inimelundite siirdamise juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle lisaprotokolli inimelundite ja -kudede siirdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle lisaprotokolli inimelundite ja -kudede siirdamise kohta,

| — | võttes arvesse Oviedo inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle lisaprotokolli inimpäritolu elundite ja kudede siirdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Oviedo inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ning selle lisaprotokolli inimpäritolu elundite ja kudede siirdamise kohta,

| — | võttes arvesse elundite, kudede ja rakkude Euroopa registri 2010. aasta aruandes esitatud andmeid kudede, vereloome- ja sugurakkude annetamise ja siirdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse elundite, kudede ja rakkude Euroopa registri 2010. aasta aruandes esitatud andmeid kudede, vereloome- ja sugurakkude annetamise ja siirdamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni inimpäritoluga munarakkudega kaubitsemise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni inimpäritoluga munarakkudega kaubitsemise kohta (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0223/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0223/2012),

| A. | arvestades, et annetatud kudesid ja rakke, näiteks nahk, luud, kõõlused, sarvkestad ja vereloome tüvirakud, kasutatakse üha enam eri ravimeetodites ja kõrgtehnoloogiliste ravimite algmaterjalina; arvestades, et direktiivis 2004/23/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid püüavad tagada kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise ning selle, et kudede ja rakkude hankimine ise toimuks mittetulunduslikel alustel; arvestades, et see on sõnaselge õiguslik kohustus ja kui liikmesriik seda põhimõtet ei järgi, võidakse algatada rikkumismenetlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et annetatud kudesid ja rakke, näiteks nahk, luud, kõõlused, sarvkestad ja vereloome tüvirakud, kasutatakse üha enam eri ravimeetodites ja kõrgtehnoloogiliste ravimite algmaterjalina; arvestades, et direktiivis 2004/23/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid püüavad tagada kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise ning selle, et kudede ja rakkude hankimine ise toimuks mittetulunduslikel alustel; arvestades, et see on sõnaselge õiguslik kohustus ja kui liikmesriik seda põhimõtet ei järgi, võidakse algatada rikkumismenetlus;

| B. | arvestades, et kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ artikli 12 lõikega 1 esitavad liikmesriigid iga kolme aasta järel komisjonile aruande vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kooskõlas direktiivi 2004/23/EÜ artikli 12 lõikega 1 esitavad liikmesriigid iga kolme aasta järel komisjonile aruande vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta;

| C. | arvestades, et 29 aruande esitanud riigist on 27 riigis olemas teatavad (siduvad või mittesiduvad) õigusnormid, millega reguleeritakse kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29 aruande esitanud riigist on 27 riigis olemas teatavad (siduvad või mittesiduvad) õigusnormid, millega reguleeritakse kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise põhimõtet;

| D. | arvestades, et 13 riigis kehtivad juhtpõhimõtted kudede ja rakkude annetajatele pakutavate hüvitiste ja stiimulite kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 13 riigis kehtivad juhtpõhimõtted kudede ja rakkude annetajatele pakutavate hüvitiste ja stiimulite kohta;

| E. | arvestades, et 19 riiki on teatanud teatavas vormis hüvitiste või stiimulite pakkumisest kudede ja rakkude (välja arvatud sugurakkude) elusdoonoritele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 19 riiki on teatanud teatavas vormis hüvitiste või stiimulite pakkumisest kudede ja rakkude (välja arvatud sugurakkude) elusdoonoritele;

| F. | arvestades, et 14 riiki pakuvad teatavaid hüvitisi või stiimuleid sugurakkude annetamise korral; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 14 riiki pakuvad teatavaid hüvitisi või stiimuleid sugurakkude annetamise korral;

| G. | arvestades, et neli riiki võimaldavad hüvitist või stiimuleid surnud doonorite sugulastele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et neli riiki võimaldavad hüvitist või stiimuleid surnud doonorite sugulastele;

| H. | arvestades, et sihipärasel üldsuse teadlikkuse suurendamisel ning selge, usaldusväärse, teaduslikult põhjendatud ja tõendatud meditsiiniteabe levitamisel riigi ja Euroopa tasandil ning eelkõige patsientide lähedaste seas on väga oluline roll üldsuse toetuse saavutamisel ja kudede ja rakkude doonorlusnäitajate tõstmisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sihipärasel üldsuse teadlikkuse suurendamisel ning selge, usaldusväärse, teaduslikult põhjendatud ja tõendatud meditsiiniteabe levitamisel riigi ja Euroopa tasandil ning eelkõige patsientide lähedaste seas on väga oluline roll üldsuse toetuse saavutamisel ja kudede ja rakkude doonorlusnäitajate tõstmisel;

| I. | arvestades, et reklaam, millega teavitatakse inimrakkude ja -kudede vajadusest või saadavusest finantskasu või võrreldavate eeliste pakkumise või taotlemise eesmärgil, peaks olema keelatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et reklaam, millega teavitatakse inimrakkude ja -kudede vajadusest või saadavusest finantskasu või võrreldavate eeliste pakkumise või taotlemise eesmärgil, peaks olema keelatud;

| J. | arvestades, et kui 11 riiki rakendavad ametlikult meetmeid, mille abil püütakse edendada kudede ja rakkudega omavarustatust, siis ülejäänud 17 riiki on sõlminud kahepoolsed kokkulepped, mille eesmärk on samuti riigi varustatus inimkudede ja -rakkudega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui 11 riiki rakendavad ametlikult meetmeid, mille abil püütakse edendada kudede ja rakkudega omavarustatust, siis ülejäänud 17 riiki on sõlminud kahepoolsed kokkulepped, mille eesmärk on samuti riigi varustatus inimkudede ja -rakkudega;

| K. | arvestades, et eetilisuse seisukohast on ka äärmiselt oluline tagada niipalju kui võimalik piisav meditsiinilisel otstarbel vajalike kudede ja rakkude varu; arvestades, et seda varu tuleb hallata kodanike huvides ning seetõttu peaksid avaliku sektori asutused selle üle järelevalvet teostama; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eetilisuse seisukohast on ka äärmiselt oluline tagada niipalju kui võimalik piisav meditsiinilisel otstarbel vajalike kudede ja rakkude varu; arvestades, et seda varu tuleb hallata kodanike huvides ning seetõttu peaksid avaliku sektori asutused selle üle järelevalvet teostama;

| L. | arvestades, et enamikus aruande esitanud riikides on kudede ja rakkude avalik-õiguslikud kogujad/varustajad või on olemas kahetine süsteem, mis hõlmab nii eraõiguslikke kui ka avalik-õiguslikke kogujaid/varustajaid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et enamikus aruande esitanud riikides on kudede ja rakkude avalik-õiguslikud kogujad/varustajad või on olemas kahetine süsteem, mis hõlmab nii eraõiguslikke kui ka avalik-õiguslikke kogujaid/varustajaid;

| M. | arvestades, et inimkudesid ja -rakkusid hangivad isikud, kes on edukalt läbinud hangitavatele kudedele ja rakkudele spetsialiseerunud haiglameeskonna või hankimiseks volitatud koepanga poolt kindlaks määratud koolitusprogrammi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et inimkudesid ja -rakkusid hangivad isikud, kes on edukalt läbinud hangitavatele kudedele ja rakkudele spetsialiseerunud haiglameeskonna või hankimiseks volitatud koepanga poolt kindlaks määratud koolitusprogrammi;

| N. | arvestades, et kudesid ja rakkusid saab retsipientide jaoks hankida ainult kahel tingimusel: sellel peab olema meditsiiniline või teaduslik ja ravieesmärk ning kõik hangitavad koed ja rakud on tasuta annetatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kudesid ja rakkusid saab retsipientide jaoks hankida ainult kahel tingimusel: sellel peab olema meditsiiniline või teaduslik ja ravieesmärk ning kõik hangitavad koed ja rakud on tasuta annetatud;

| O. | arvestades, et kudede ja rakkude hankimisel tuleb rakendada alljärgnevaid põhimõtteid: anonüümsus (v.a elusdoonori puhul, kes annetab oma sugulase jaoks), tasuta annetamine, nõusolek, kohustus jagada siirikud haigete vahel võrdselt ning doonorite ja retsipientide terviseohutus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kudede ja rakkude hankimisel tuleb rakendada alljärgnevaid põhimõtteid: anonüümsus (v.a elusdoonori puhul, kes annetab oma sugulase jaoks), tasuta annetamine, nõusolek, kohustus jagada siirikud haigete vahel võrdselt ning doonorite ja retsipientide terviseohutus;

| P. | arvestades, et kudede ja rakkude hankimine võib toimuda ainult siis, kui doonor on andnud selleks eelneva kirjaliku, vabatahtliku ja teadliku nõusoleku; arvestades, et sellist nõusolekut saab formaalsusteta ja igal ajal tühistada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kudede ja rakkude hankimine võib toimuda ainult siis, kui doonor on andnud selleks eelneva kirjaliku, vabatahtliku ja teadliku nõusoleku; arvestades, et sellist nõusolekut saab formaalsusteta ja igal ajal tühistada;

| Q. | arvestades, et kudede ja rakkude kasutamine inimkehas kujutab endast retsipiendi jaoks haiguste edasikandumise ohtu; arvestades, et seda ohtu on võimalik vähendada enne hankimist potentsiaalsete doonorite hoolika valimise ja hindamisega riski- ja kasutegurite analüüsi alusel, iga annetuse uurimise ja kontrollimisega ning kudede ja rakkude hankimise menetluse rakendamisega vastavalt parimate olemasolevate teaduslike nõuannete kohaselt kehtestatud ja ajakohastatud eeskirjadele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kudede ja rakkude kasutamine inimkehas kujutab endast retsipiendi jaoks haiguste edasikandumise ohtu; arvestades, et seda ohtu on võimalik vähendada enne hankimist potentsiaalsete doonorite hoolika valimise ja hindamisega riski- ja kasutegurite analüüsi alusel, iga annetuse uurimise ja kontrollimisega ning kudede ja rakkude hankimise menetluse rakendamisega vastavalt parimate olemasolevate teaduslike nõuannete kohaselt kehtestatud ja ajakohastatud eeskirjadele;

| R. | arvestades, et mõnede kudede ja rakkude annetamine kujutab endast doonori jaoks tõsist riski; arvestades, et munarakkude annetamisel on risk annetamise ettevalmistamiseks vajaliku hormoonravi tõttu eriti kõrge; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mõnede kudede ja rakkude annetamine kujutab endast doonori jaoks tõsist riski; arvestades, et munarakkude annetamisel on risk annetamise ettevalmistamiseks vajaliku hormoonravi tõttu eriti kõrge;

| S. | arvestades, et põhiõiguste harta, mis on Euroopa Liidu juhtpõhimõte ja pärast Lissaboni lepingu jõustumist õiguslikult siduv, keelab inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et põhiõiguste harta, mis on Euroopa Liidu juhtpõhimõte ja pärast Lissaboni lepingu jõustumist õiguslikult siduv, keelab inimkehast või selle osast kui sellisest rahalise tulu saamise;

| T. | arvestades, et oleks soovitav, et kõigil liikmesriikidel on siduvad eeskirjad selle eetikapõhimõtte jõustamiseks, k.a karistusõiguse kaudu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et oleks soovitav, et kõigil liikmesriikidel on siduvad eeskirjad selle eetikapõhimõtte jõustamiseks, k.a karistusõiguse kaudu;

| U. | arvestades siiski, et püsivad kahtlused nimetatud eetikapõhimõtte sobivuse kohta teatavat liiki hüvitistega, mida seoses annetustega pakutakse, eriti juhul, kui hüvitist antakse surnud doonori sugulastele; |
| --- | --- |

U.

arvestades siiski, et püsivad kahtlused nimetatud eetikapõhimõtte sobivuse kohta teatavat liiki hüvitistega, mida seoses annetustega pakutakse, eriti juhul, kui hüvitist antakse surnud doonori sugulastele;

| V. | arvestades, et tasuta annetamine ei ole üksnes eetiline põhimõte, vaid vajalik ka doonori ja retsipiendi tervise kaitsmiseks, kuna annetamisprotsessiga seotud suur hulk raha võib innustada doonorit riske võtma ja võib takistada riskide avalikustamist tema haigusloos; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tasuta annetamine ei ole üksnes eetiline põhimõte, vaid vajalik ka doonori ja retsipiendi tervise kaitsmiseks, kuna annetamisprotsessiga seotud suur hulk raha võib innustada doonorit riske võtma ja võib takistada riskide avalikustamist tema haigusloos;

| W. | arvestades, et on arvukalt tõendeid allogeense nabanöörivere siirdamise tulemuslikkuse kohta paljude patsientide puhul ning arvestades, et on palju kaalukaid teateid selle kohta, et mõningatel juhtudel võib autoloogne ravi seda laadi rakkudega olla edukas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et on arvukalt tõendeid allogeense nabanöörivere siirdamise tulemuslikkuse kohta paljude patsientide puhul ning arvestades, et on palju kaalukaid teateid selle kohta, et mõningatel juhtudel võib autoloogne ravi seda laadi rakkudega olla edukas;

| X. | arvestades, et usaldusväärsete meediaallikate kohaselt rikutakse tasuta annetamise põhimõtet kudede ja rakkude valdkonnas pidevalt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et usaldusväärsete meediaallikate kohaselt rikutakse tasuta annetamise põhimõtet kudede ja rakkude valdkonnas pidevalt;

| Y. | arvestades, et suutlikkus jälgida rakkude ja kudede teekonda doonorist retsipientideni ja vastupidi ning rakkude ja kudede elusdoonorite ja retsipientide pikaajaline hilisem jälgimine on ohutuse ja kvaliteedijuhtimise kesksed elemendid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et suutlikkus jälgida rakkude ja kudede teekonda doonorist retsipientideni ja vastupidi ning rakkude ja kudede elusdoonorite ja retsipientide pikaajaline hilisem jälgimine on ohutuse ja kvaliteedijuhtimise kesksed elemendid;

| 1. | väljendab heameelt teise aruande esitamise üle kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta, mis näitas, et liikmesriigid teevad palju tasuta annetamise põhimõtte rakendamiseks, kuid ka seda, et palju on veel teha; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt teise aruande esitamise üle kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta, mis näitas, et liikmesriigid teevad palju tasuta annetamise põhimõtte rakendamiseks, kuid ka seda, et palju on veel teha;

| 2. | märgib murega, et pooled liikmesriigid ütlevad, et neil on regulaarne puudus inimkudedest ja -rakkudest, eelkõige selgrooüdist, gameetidest ning silma sarvkestast ja nahakudedest, ning peab seetõttu vajalikuks läbi vaadata praegune poliitika ja kehtivad õigusaktid, mis on ebapiisavad Euroopa Liidus omavarustatuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

2.

märgib murega, et pooled liikmesriigid ütlevad, et neil on regulaarne puudus inimkudedest ja -rakkudest, eelkõige selgrooüdist, gameetidest ning silma sarvkestast ja nahakudedest, ning peab seetõttu vajalikuks läbi vaadata praegune poliitika ja kehtivad õigusaktid, mis on ebapiisavad Euroopa Liidus omavarustatuse probleemi lahendamiseks;

Tasuta annetamine, nõusolek ja terviseohutus

| 3. | rõhutab, et annetamine peab olema vabatahtlik, tasuta ja anonüümne (v.a elusdoonori puhul, kes annetab oma sugulase jaoks) ning seda peaksid reguleerima isikupuutumatust austavad kaitsvad õigus- ja eetikanormid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et annetamine peab olema vabatahtlik, tasuta ja anonüümne (v.a elusdoonori puhul, kes annetab oma sugulase jaoks) ning seda peaksid reguleerima isikupuutumatust austavad kaitsvad õigus- ja eetikanormid;

| 4. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu kaitsemeetmeid elusdoonorite jaoks ning tagama, et doonorlus on anonüümne (v.a elusdoonori puhul, kes annetab oma sugulase jaoks), vabatahtlik, vabalt antud nõusolekuga, teadlik ja tasuta; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu kaitsemeetmeid elusdoonorite jaoks ning tagama, et doonorlus on anonüümne (v.a elusdoonori puhul, kes annetab oma sugulase jaoks), vabatahtlik, vabalt antud nõusolekuga, teadlik ja tasuta;

| 5. | palub komisjonil hoolikalt jälgida arenguid liikmesriikides, uurida põhjalikult kodanikuühiskonna või meedia teateid tasuta annetamise põhimõtte rikkumise kohta ning võtta asjakohaseid meetmeid, sh algatada vajaduse korral rikkumismenetlus; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil hoolikalt jälgida arenguid liikmesriikides, uurida põhjalikult kodanikuühiskonna või meedia teateid tasuta annetamise põhimõtte rikkumise kohta ning võtta asjakohaseid meetmeid, sh algatada vajaduse korral rikkumismenetlus;

| 6. | peab äärmiselt oluliseks seda, et kõik liikmesriigid määratleksid tingimused, mille alusel võib õiglast ja proportsionaalset rahalist hüvitist maksta, pidades silmas, et hüvitis piirdub rangelt vaid kudede ja rakkude annetamisega seotud kulude katmisega, nagu näiteks reisikulud, sissetuleku kaotus või meditsiinilise protseduuri ja võimalike kõrvalmõjudega seotud ravikulud, seega on keelatud mis tahes rahalised stiimulid ja teisalt tuleb vältida doonorile ebasoodsaid tingimusi; kõnealused hüvitised peavad olema läbipaistvad ja korrapäraselt auditeeritud; |
| --- | --- |

6.

peab äärmiselt oluliseks seda, et kõik liikmesriigid määratleksid tingimused, mille alusel võib õiglast ja proportsionaalset rahalist hüvitist maksta, pidades silmas, et hüvitis piirdub rangelt vaid kudede ja rakkude annetamisega seotud kulude katmisega, nagu näiteks reisikulud, sissetuleku kaotus või meditsiinilise protseduuri ja võimalike kõrvalmõjudega seotud ravikulud, seega on keelatud mis tahes rahalised stiimulid ja teisalt tuleb vältida doonorile ebasoodsaid tingimusi; kõnealused hüvitised peavad olema läbipaistvad ja korrapäraselt auditeeritud;

| 7. | kutsub komisjoni üles esitama aruande riikide praeguste tavade ja kriteeriumide kohta elusdoonoritele hüvitiste maksmisel, eelkõige seoses munarakkude annetamisega; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles esitama aruande riikide praeguste tavade ja kriteeriumide kohta elusdoonoritele hüvitiste maksmisel, eelkõige seoses munarakkude annetamisega;

| 8. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik doonoritele antavad hüvitised oleksid eetikapõhimõtetega kooskõlas; soovitab pöörata sellele küsimusele erilist tähelepanu juhul, kui hüvitis antakse mitte doonorile, vaid tema perele pärast doonori surma; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik doonoritele antavad hüvitised oleksid eetikapõhimõtetega kooskõlas; soovitab pöörata sellele küsimusele erilist tähelepanu juhul, kui hüvitis antakse mitte doonorile, vaid tema perele pärast doonori surma;

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama, et elusdoonorid valitakse välja nende tervise ja haigusloo analüüsi põhjal, millele lisatakse vajaduse korral vastava kvalifikatsiooni ja väljaõppega spetsialistide koostatud psühholoogiline hinnang, mille aluseks on riski- ja kasutegurite analüüs; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles tagama, et elusdoonorid valitakse välja nende tervise ja haigusloo analüüsi põhjal, millele lisatakse vajaduse korral vastava kvalifikatsiooni ja väljaõppega spetsialistide koostatud psühholoogiline hinnang, mille aluseks on riski- ja kasutegurite analüüs;

| 10. | kutsub liikmesriike üles võtma kaitsemeetmeid alaealiste ja eestkoste all olevate täiskasvanute jaoks seoses kudede ja rakkude hankimisega; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles võtma kaitsemeetmeid alaealiste ja eestkoste all olevate täiskasvanute jaoks seoses kudede ja rakkude hankimisega;

Anonüümsus, jälgitavus, läbipaistvus ja teavitamine

| 11. | rõhutab, et läbipaistvuse ja turvalisuse põhimõtted on võti kõrgel tasemel avaliku toetuse pälvimiseks; julgustab liikmesriike välja töötama doonori ja retsipiendi jaoks läbipaistvat ja kindlat annetussüsteemi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et läbipaistvuse ja turvalisuse põhimõtted on võti kõrgel tasemel avaliku toetuse pälvimiseks; julgustab liikmesriike välja töötama doonori ja retsipiendi jaoks läbipaistvat ja kindlat annetussüsteemi;

| 12. | kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama eeskirjad inimpäritolu kudede ja rakkude jälgitavuse tagamiseks doonorist patsiendini ja vastupidi ning looma süsteemi inimkudede ja -rakkude impordi reguleerimiseks kolmandatest riikidest, tagades samaväärsete kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohaldamise; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama eeskirjad inimpäritolu kudede ja rakkude jälgitavuse tagamiseks doonorist patsiendini ja vastupidi ning looma süsteemi inimkudede ja -rakkude impordi reguleerimiseks kolmandatest riikidest, tagades samaväärsete kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohaldamise;

| 13. | kutsub liikmesriike üles intensiivistama oma teavitus- ja üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid seoses kudede ja rakkude annetamisega ning tagama selge, usaldusväärse, teaduslikult põhjendatud ja tõendatud meditsiiniteabe ja andmete pakkumise, mis võimaldavad inimestel langetada teadlikke valikuid; rõhutab, et doonoreid tuleks täielikult teavitada kõnealuses protsessis kasutatavatest protseduuridest ja nende moraalsetest, psühholoogilistest, meditsiinilistest ja sotsiaalsetest tagajärgedest; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles intensiivistama oma teavitus- ja üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid seoses kudede ja rakkude annetamisega ning tagama selge, usaldusväärse, teaduslikult põhjendatud ja tõendatud meditsiiniteabe ja andmete pakkumise, mis võimaldavad inimestel langetada teadlikke valikuid; rõhutab, et doonoreid tuleks täielikult teavitada kõnealuses protsessis kasutatavatest protseduuridest ja nende moraalsetest, psühholoogilistest, meditsiinilistest ja sotsiaalsetest tagajärgedest;

| 14. | kutsub liikmesriike üles võtma koordineeritud meetmeid, et ennetada gameetide musta turu tekkimist internetis, kuna selline turg seab ohtu kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutuse ning tekitab juriidilisi, eetilisi ja rahvatervisega seotud probleeme; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles võtma koordineeritud meetmeid, et ennetada gameetide musta turu tekkimist internetis, kuna selline turg seab ohtu kudede ja rakkude kvaliteedi ja ohutuse ning tekitab juriidilisi, eetilisi ja rahvatervisega seotud probleeme;

Parimate tavade vahetamine ja Euroopa ning rahvusvahelise koostöö tugevdamine

| 15. | kutsub liikmesriike üles intensiivistama heade tavade vahetamist, eelkõige seoses kudede ja rakkude annetamisega, kudede ja rakkude kvaliteedi säilitamisega nende transportimisel, annetamisega seotud teadlikkuse tõstmisega ning tervishoiutöötajate koolitamisega; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles intensiivistama heade tavade vahetamist, eelkõige seoses kudede ja rakkude annetamisega, kudede ja rakkude kvaliteedi säilitamisega nende transportimisel, annetamisega seotud teadlikkuse tõstmisega ning tervishoiutöötajate koolitamisega;

| 16. | ootab, et kõik liikmesriigid looksid avalik-õiguslikud koe- ja rakuandmebaasid; |
| --- | --- |

16.

ootab, et kõik liikmesriigid looksid avalik-õiguslikud koe- ja rakuandmebaasid;

| 17. | nõuab eraõiguslike koe- ja rakuandmebaaside jaoks ELi standardeid ja nõudeid; |
| --- | --- |

17.

nõuab eraõiguslike koe- ja rakuandmebaaside jaoks ELi standardeid ja nõudeid;

| 18. | on seisukohal, et täitmaks eetilist kohustust tagada piisav varu, peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma võimalust luua üleeuroopaline doonorite ja võimalike retsipientide andmebaas, et hallata varustamist üldistes huvides ja vältida võimaluse korral varude ebapiisavust; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et täitmaks eetilist kohustust tagada piisav varu, peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma võimalust luua üleeuroopaline doonorite ja võimalike retsipientide andmebaas, et hallata varustamist üldistes huvides ja vältida võimaluse korral varude ebapiisavust;

| 19. | on seisukohal, et kahepoolsete kokkulepete roll on äärmiselt oluline, toetamaks riike, kus annetatavate kudede ja rakkude varud on ebapiisavad või kus puuduvad sobivad doonorid, ning tagamaks kudede- ja rakkudealase teabe vabama liikumise riikide vahel; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et kahepoolsete kokkulepete roll on äärmiselt oluline, toetamaks riike, kus annetatavate kudede ja rakkude varud on ebapiisavad või kus puuduvad sobivad doonorid, ning tagamaks kudede- ja rakkudealase teabe vabama liikumise riikide vahel;

| 20. | avaldab iseäranis heameelt Euroceti rolli üle, kuna see on Euroopa kontekstis kõnealuses valdkonnas olnud keskse tähtsusega ning täitnud kudede ja rakkude annetamise ja siirdamise alal Euroopa keskandmebaasi ülesannet; kutsub liikmesriikide asutusi üles tõhustama koostööd Eurocetiga, et leppida kokku ühistes kudede ja rakkude annetamise alastes standardites, mis võimaldaks tervishoiutöötajatel kergemini leida Euroopa kodanikele sobivad võimalikud doonorid; |
| --- | --- |

20.

avaldab iseäranis heameelt Euroceti rolli üle, kuna see on Euroopa kontekstis kõnealuses valdkonnas olnud keskse tähtsusega ning täitnud kudede ja rakkude annetamise ja siirdamise alal Euroopa keskandmebaasi ülesannet; kutsub liikmesriikide asutusi üles tõhustama koostööd Eurocetiga, et leppida kokku ühistes kudede ja rakkude annetamise alastes standardites, mis võimaldaks tervishoiutöötajatel kergemini leida Euroopa kodanikele sobivad võimalikud doonorid;

| 21. | kutsub liikmesriike üles uurima kõiki võimalusi rahvusvahelise koostöö laiendamiseks nimetatud valdkonnas, eriti seoses vereloome tüvirakkude võimaliku kasutamisega; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles uurima kõiki võimalusi rahvusvahelise koostöö laiendamiseks nimetatud valdkonnas, eriti seoses vereloome tüvirakkude võimaliku kasutamisega;

Nabaväädiveri ja tüvirakud

| 22. | tunnustab märkimisväärseid teaduslikke edusamme nabaväädivere valdkonnas, mis on väga paljulubav alternatiivravi paljude haiguste, sealhulgas lastehaiguste ravis; |
| --- | --- |

22.

tunnustab märkimisväärseid teaduslikke edusamme nabaväädivere valdkonnas, mis on väga paljulubav alternatiivravi paljude haiguste, sealhulgas lastehaiguste ravis;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et kliinilised uuringud, kus kasutatakse nabaväädivere tüvirakkusid mittehematoloogiliste haigustega seotud ravi jaoks, toimuvad praegu enamjaolt väljaspool ELi; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et luua reguleeriv raamistik, mis stimuleeriks nabaväädivere tüvirakkude laialdasemat kättesaadavust; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et kliinilised uuringud, kus kasutatakse nabaväädivere tüvirakkusid mittehematoloogiliste haigustega seotud ravi jaoks, toimuvad praegu enamjaolt väljaspool ELi; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et luua reguleeriv raamistik, mis stimuleeriks nabaväädivere tüvirakkude laialdasemat kättesaadavust;

| 24. | avaldab kahetsust, et praegu ladustatakse nabaväädivere tüvirakke ainult 1 % ulatuses ELi sündide koguarvust; rõhutab, kui tähtis on, et emad annetaksid sünnitusjärgselt nabaväädivere- ja koe ühiseid tegevus- ja eetikastandardeid järgivasse koepanka haiguste ravi ning edasiste teadusuuringute tarbeks; rõhutab lisaks, et jälgitavus peab olema üks tingimustest, mida kõnealustele pankadele riigi või ELi tasandil loa andmiseks nõutakse; rõhutab, et kõnealuste pankade kaudu jagamise protsess peab olema aus, võrdne, mittediskrimineeriv ja läbipaistev; |
| --- | --- |

24.

avaldab kahetsust, et praegu ladustatakse nabaväädivere tüvirakke ainult 1 % ulatuses ELi sündide koguarvust; rõhutab, kui tähtis on, et emad annetaksid sünnitusjärgselt nabaväädivere- ja koe ühiseid tegevus- ja eetikastandardeid järgivasse koepanka haiguste ravi ning edasiste teadusuuringute tarbeks; rõhutab lisaks, et jälgitavus peab olema üks tingimustest, mida kõnealustele pankadele riigi või ELi tasandil loa andmiseks nõutakse; rõhutab, et kõnealuste pankade kaudu jagamise protsess peab olema aus, võrdne, mittediskrimineeriv ja läbipaistev;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et avalik-õiguslikud rakupangad peavad võtma vajalikke meetmeid andmete konfidentsiaalsuse kaitsmiseks, et ühitada jälgitavuse nõue ja vajadus kaitsta doonori õigusi, näiteks meditsiinilist konfidentsiaalsust ja eraelu puutumatust; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et avalik-õiguslikud rakupangad peavad võtma vajalikke meetmeid andmete konfidentsiaalsuse kaitsmiseks, et ühitada jälgitavuse nõue ja vajadus kaitsta doonori õigusi, näiteks meditsiinilist konfidentsiaalsust ja eraelu puutumatust;

| 26. | on seisukohal, et suurendada tuleks perevälist allogeense nabaväädivere annetamist olenemata sellest, kas pank on avalik-õiguslik või eraõiguslik, nii et ladustatavad nabaväädivere ühikud oleksid registreeritud Bone Marrow Donors Worldwide (BMDW) võrgus ja kättesaadavad kõikidele sobivatele patsientidele, kes seda vajavad; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et suurendada tuleks perevälist allogeense nabaväädivere annetamist olenemata sellest, kas pank on avalik-õiguslik või eraõiguslik, nii et ladustatavad nabaväädivere ühikud oleksid registreeritud Bone Marrow Donors Worldwide (BMDW) võrgus ja kättesaadavad kõikidele sobivatele patsientidele, kes seda vajavad;

| 27. | tuletab meelde, et selline annetus tehakse üksnes ema vabatahtliku, teadliku ja kirjaliku nõusoleku alusel, ning et sellist nõusolekut saab enne annetamist formaalsusteta ja igal ajal tühistada; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et selline annetus tehakse üksnes ema vabatahtliku, teadliku ja kirjaliku nõusoleku alusel, ning et sellist nõusolekut saab enne annetamist formaalsusteta ja igal ajal tühistada;

| 28. | kutsub liikmesriike üles tõstma teadlikkust avalik-õiguslike nabaväädivere pankade kohta teabekampaaniate kaudu, mida võiks läbi viia näiteks sünnituseelsetes perekoolides ning teeb ettepaneku, et seda tuleks teha Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid järgides; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tõstma teadlikkust avalik-õiguslike nabaväädivere pankade kohta teabekampaaniate kaudu, mida võiks läbi viia näiteks sünnituseelsetes perekoolides ning teeb ettepaneku, et seda tuleks teha Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid järgides;

| 29. | on seisukohal, et mehi ja naisi tuleb teavitada kõikidest olemasolevatest laste nabaväädivere sünnitusjärgse annetamisega seotud võimalustest, sh avalik-õiguslik või eraõiguslik ladustamine, annetamine autoloogsel või heteroloogsel eesmärgil või teadusuuringuteks; on seisukohal, et nabaväädivere pankade eeliste ja puuduste kohta tuleb anda põhjalikku, objektiivset ja täpset teavet; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et mehi ja naisi tuleb teavitada kõikidest olemasolevatest laste nabaväädivere sünnitusjärgse annetamisega seotud võimalustest, sh avalik-õiguslik või eraõiguslik ladustamine, annetamine autoloogsel või heteroloogsel eesmärgil või teadusuuringuteks; on seisukohal, et nabaväädivere pankade eeliste ja puuduste kohta tuleb anda põhjalikku, objektiivset ja täpset teavet;

| 30. | kutsub liikmesriike üles samal ajal tagama, et paremini kaitstaks lapsevanemate õigust teadlikule nõusolekule ja valikuvabadusele seoses nabaväädivere tüvirakkude säilitamisega; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles samal ajal tagama, et paremini kaitstaks lapsevanemate õigust teadlikule nõusolekule ja valikuvabadusele seoses nabaväädivere tüvirakkude säilitamisega;

| 31. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid kaaluksid avalik-õiguslike ja eraõiguslike nabaväädivere pankade tegevus- ja eetikastandardite vastuvõtmist ja jõustamist, et tagada muu hulgas inimkeha ja selle osade mittemüümise põhimõtte austamine ning jälgitavus; |
| --- | --- |

31.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid kaaluksid avalik-õiguslike ja eraõiguslike nabaväädivere pankade tegevus- ja eetikastandardite vastuvõtmist ja jõustamist, et tagada muu hulgas inimkeha ja selle osade mittemüümise põhimõtte austamine ning jälgitavus;

| 32. | soovib, et kõik liikmesriigid looksid vähemalt ühe avalik-õigusliku tüvirakupanga; |
| --- | --- |

32.

soovib, et kõik liikmesriigid looksid vähemalt ühe avalik-õigusliku tüvirakupanga;

| 33. | nõuab teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma 2004. aastal avaldatud arvamuse „Nabaväädivere pankadega seotud eetilised aspektid” (arvamus nr 19) ajakohastamist, võttes arvesse nabaväädivere tüvirakkude säilitamise arengut ja nabaväädivere tüvirakkude kasutamist käsitlevaid käimasolevaid kliinilisi uuringuid; |
| --- | --- |

33.

nõuab teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma 2004. aastal avaldatud arvamuse „Nabaväädivere pankadega seotud eetilised aspektid” (arvamus nr 19) ajakohastamist, võttes arvesse nabaväädivere tüvirakkude säilitamise arengut ja nabaväädivere tüvirakkude kasutamist käsitlevaid käimasolevaid kliinilisi uuringuid;

| 34. | kutsub liikmesriike üles kindlustama selliste sünnitusmajade territoriaalset võrgustikku, mis on volitatud nabaväädivere kogumist teostama, et tagada nabaväädivere annetamine kõikides asulates; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles kindlustama selliste sünnitusmajade territoriaalset võrgustikku, mis on volitatud nabaväädivere kogumist teostama, et tagada nabaväädivere annetamine kõikides asulates;

| 35. | nõuab, et riikide ametiasutused konsulteeriksid vanematele suunatud riiklike teabekampaaniate strateegiate määratlemisel ja rakendamisel kõikide pankadega, kes järgivad ELi nabaväädivere kogumise ja ladustamise tegevusstandardeid; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et riikide ametiasutused konsulteeriksid vanematele suunatud riiklike teabekampaaniate strateegiate määratlemisel ja rakendamisel kõikide pankadega, kes järgivad ELi nabaväädivere kogumise ja ladustamise tegevusstandardeid;

| 36. | nõuab eraõiguslike tüvirakupankade jaoks ELi standardeid ja nõudeid; |
| --- | --- |

36.

nõuab eraõiguslike tüvirakupankade jaoks ELi standardeid ja nõudeid;

| 37. | märgib, et mõningates liikmesriikides on juba olemas avalik-õiguslike ja eraõiguslike sektorite koostöömudelid ja -võimalused ning ergutab avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke nabaväädivere panku tegema tihedamat koostööd, et suurendada nabaväädivere ja kudede proovide kättesaadavust ja vahetust riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil; palub liikmesriikidel asjakohaselt reguleerida nii avalik-õiguslikke kui ka eraõiguslikke panku, et tagada nabaväädivere osas täielik läbipaistvus ja ohutus, ning rõhutab, et pangad peavad tagama teabevahetuses avatud ja tõhusa töökorralduse, mis oleks patsiendile võimalikult kasulik; |
| --- | --- |

37.

märgib, et mõningates liikmesriikides on juba olemas avalik-õiguslike ja eraõiguslike sektorite koostöömudelid ja -võimalused ning ergutab avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke nabaväädivere panku tegema tihedamat koostööd, et suurendada nabaväädivere ja kudede proovide kättesaadavust ja vahetust riigi, ELi ja rahvusvahelisel tasandil; palub liikmesriikidel asjakohaselt reguleerida nii avalik-õiguslikke kui ka eraõiguslikke panku, et tagada nabaväädivere osas täielik läbipaistvus ja ohutus, ning rõhutab, et pangad peavad tagama teabevahetuses avatud ja tõhusa töökorralduse, mis oleks patsiendile võimalikult kasulik;

| 38. | tõstab esile mitteinvasiivsete protseduuride arengut tüvirakkude kogumisel perifeersete vereloome tüvirakkude abil; |
| --- | --- |

38.

tõstab esile mitteinvasiivsete protseduuride arengut tüvirakkude kogumisel perifeersete vereloome tüvirakkude abil;

| 39. | on arvamusel, et liikmesriigid peaksid kaaluma luuüdidoonorite ja perifeerse vere tüvirakkude doonorite arvu suurendamist, suurendades oma luuüdidoonorite registreid koostöös teiste riikide riiklike registritega, et iga patsient, kes vajab tüvirakkude siirdamist, saaks BMDW-võrgu kaudu parimad võimalused leida sobiv doonor; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et liikmesriigid peaksid kaaluma luuüdidoonorite ja perifeerse vere tüvirakkude doonorite arvu suurendamist, suurendades oma luuüdidoonorite registreid koostöös teiste riikide riiklike registritega, et iga patsient, kes vajab tüvirakkude siirdamist, saaks BMDW-võrgu kaudu parimad võimalused leida sobiv doonor;

| 40. | kutsub liikmesriike üles välja töötama programme, mis julgustavad etnilistesse vähemusrühmadesse kuuluvaid inimesi kudesid ja rakke annetama, et vähendada puudujääke vastavatesse rühmadesse kuuluvate sobivate doonorite osas; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles välja töötama programme, mis julgustavad etnilistesse vähemusrühmadesse kuuluvaid inimesi kudesid ja rakke annetama, et vähendada puudujääke vastavatesse rühmadesse kuuluvate sobivate doonorite osas;

| 41. | toonitab, et inimese embrüonaalsete tüvirakkude uuringute ja katseklaasiviljastamise lubamine, keelamine või reguleerimine on liikmesriikide pädevuses, kuid liikmesriigid peavad selles valdkonnas järgima direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud eeskirju, kaasa arvatud kvaliteeti ja ohutust ning tasuta annetamise põhimõtet käsitlevaid õigusnorme; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu pädevus on selles valdkonnas piiratud ja kõnealuse pädevuse rakendamisel peab järgima ELi põhiõiguste harta ning Euroopa Kohtu otsustes kohaldatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

41.

toonitab, et inimese embrüonaalsete tüvirakkude uuringute ja katseklaasiviljastamise lubamine, keelamine või reguleerimine on liikmesriikide pädevuses, kuid liikmesriigid peavad selles valdkonnas järgima direktiivis 2004/23/EÜ sätestatud eeskirju, kaasa arvatud kvaliteeti ja ohutust ning tasuta annetamise põhimõtet käsitlevaid õigusnorme; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu pädevus on selles valdkonnas piiratud ja kõnealuse pädevuse rakendamisel peab järgima ELi põhiõiguste harta ning Euroopa Kohtu otsustes kohaldatud põhimõtteid;

| 42. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti direktiivi 2004/23/EÜ läbivaatamise ettepanek, et viia see vastavusse direktiivis 2010/45/EL esitatud elundidoonorluse põhimõtetega, ning võtma arvesse pärast Lissaboni lepingu jõustumist tekkinud uut õiguslikku olukorda, teaduslikke arenguid, kõnealuses sektoris osalejate praktilisi kogemusi ja käesolevas raportis esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti direktiivi 2004/23/EÜ läbivaatamise ettepanek, et viia see vastavusse direktiivis 2010/45/EL esitatud elundidoonorluse põhimõtetega, ning võtma arvesse pärast Lissaboni lepingu jõustumist tekkinud uut õiguslikku olukorda, teaduslikke arenguid, kõnealuses sektoris osalejate praktilisi kogemusi ja käesolevas raportis esitatud soovitusi;

| 43. | palub komisjonil esitada ka määruse (EÜ) nr 1394/2007 läbivaatamise ettepanek, et lisada säte, mis tagab tasuta annetamise põhimõtte kohaldamise sarnaselt direktiivis 2010/45/EL osutatuga, ning võtta arvesse määruse rakendamisel eelkõige VKEde jaoks tekkinud probleeme; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil esitada ka määruse (EÜ) nr 1394/2007 läbivaatamise ettepanek, et lisada säte, mis tagab tasuta annetamise põhimõtte kohaldamise sarnaselt direktiivis 2010/45/EL osutatuga, ning võtta arvesse määruse rakendamisel eelkõige VKEde jaoks tekkinud probleeme;

*

* *

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 14.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 65.

(3)  ELT L 324, 10.12.2007, lk 121.

(4)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

(5)  ELT L 38, 9.2.2006, lk 40.

(6)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 251.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/38

---

Teisipäev, 11. september 2012Naiste roll rohelises majanduses

P7_TA(2012)0321

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon naiste rolli kohta rohelises majanduses (2012/2035(INI))

2013/C 353 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2011. aasta teatist „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2011. aasta teatist „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” (COM(2011)0363),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. veebruari 2011. aasta teatist „2010. aasta aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta” (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. veebruari 2011. aasta teatist „2010. aasta aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta” (SEC(2011)0193),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris korraldatud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning sellest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking +5, Peking +10 ja Peking +15 edasiste meetmete ja algatuste teemal Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks vastavalt 9. juunil 2000, 11. märtsil 2005 ja 2. märtsil 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris korraldatud neljandat ülemaailmset naisteteemalist konverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning sellest tulenevaid lõppdokumente, mis võeti vastu järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking +5, Peking +10 ja Peking +15 edasiste meetmete ja algatuste teemal Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks vastavalt 9. juunil 2000, 11. märtsil 2005 ja 2. märtsil 2010,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2012. aasta aruannet „Review of the Implementation in the EU of area K of the Beijing Platform for Action: Women and the Environment Gender Equality and Climate Change”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2012. aasta aruannet „Review of the Implementation in the EU of area K of the Beijing Platform for Action: Women and the Environment Gender Equality and Climate Change”,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonnaprogrammi (UNEP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ning vähim arenenud riikidega, sisemaa arengumaadega ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikidega tegeleva ÜRO kõrge esindaja büroo (UN-OHRLLS) avaldatud ühisaruannet „Why a Green Economy Matters for the Least Developed Countries” (1), mis valmistati ette 2011. aasta mais toimunud IV vähim arenenud riike käsitleva konverentsi tarbeks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonnaprogrammi (UNEP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ning vähim arenenud riikidega, sisemaa arengumaadega ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikidega tegeleva ÜRO kõrge esindaja büroo (UN-OHRLLS) avaldatud ühisaruannet „Why a Green Economy Matters for the Least Developed Countries” (1), mis valmistati ette 2011. aasta mais toimunud IV vähim arenenud riike käsitleva konverentsi tarbeks,

| — | võttes arvesse UNEPi 2008. aasta septembri aruannet „Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi 2008. aasta septembri aruannet „Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World” (2),

| — | võttes arvesse ÜRO üksuse UN WOMEN 1. novembri 2011. aasta aruannet „The Centrality of Gender Equality and the Empowerment of Women for Sustainable Development” (3), mis on ette valmistatud 2012. aastal toimuva ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) koostatava dokumendi eeldokumendina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO üksuse UN WOMEN 1. novembri 2011. aasta aruannet „The Centrality of Gender Equality and the Empowerment of Women for Sustainable Development” (3), mis on ette valmistatud 2012. aastal toimuva ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) koostatava dokumendi eeldokumendina,

| — | võttes arvesse Rio+20 naiste küsimustega tegeleva põhigrupi 1. novembri 2011. aasta seisukohtade kokkuvõtet (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rio+20 naiste küsimustega tegeleva põhigrupi 1. novembri 2011. aasta seisukohtade kokkuvõtet (4),

| — | võttes arvesse naiste küsimustega tegeleva põhigrupi 2011. aasta märtsi kirjalikke seisukohti, mis esitati ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsiks ettevalmistumise raames ning mis kannavad pealkirja „A Gender Perspective on the „Green Economy”” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste küsimustega tegeleva põhigrupi 2011. aasta märtsi kirjalikke seisukohti, mis esitati ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsiks ettevalmistumise raames ning mis kannavad pealkirja „A Gender Perspective on the „Green Economy”” (5),

| — | võttes arvesse valitsuse 2005. aasta ametlikku aruannet „Bilen, Biffen, Bostaden: Hållbara laster – smartare konsumtion” (6) (Stockholm, Rootsi), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsuse 2005. aasta ametlikku aruannet „Bilen, Biffen, Bostaden: Hållbara laster – smartare konsumtion” (6) (Stockholm, Rootsi),

| — | võttes arvesse parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni naiste ja kliimamuutuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni naiste ja kliimamuutuse kohta (7),

| — | võttes arvesse parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni naiste osalemise kohta poliitiliste otsuste tegemisel, kvaliteedi ja võrdõiguslikkuse kohta (8),

| — | võttes arvesse parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (9),

| — | võttes arvesse parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20) (10),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (11),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0235/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A7-0235/2012),

| A. | arvestades, et rohelist majandust määratletakse kui jätkusuutlikku majandust, mis tähendab nii sotsiaalset kui ka majanduslikku jätkusuutlikkust; arvestades, et sotsiaalne jätkusuutlikkus tähendab ühiskonnakorraldust, milles valitseb võrdõiguslikkus ja sotsiaalne õiglus sõltumata soost, rahvuslikust kuuluvusest, nahavärvusest, usust, seksuaalsest sättumusest, puuetest või poliitilistest vaadetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rohelist majandust määratletakse kui jätkusuutlikku majandust, mis tähendab nii sotsiaalset kui ka majanduslikku jätkusuutlikkust; arvestades, et sotsiaalne jätkusuutlikkus tähendab ühiskonnakorraldust, milles valitseb võrdõiguslikkus ja sotsiaalne õiglus sõltumata soost, rahvuslikust kuuluvusest, nahavärvusest, usust, seksuaalsest sättumusest, puuetest või poliitilistest vaadetest;

| B. | arvestades, et kliimamuutused ja vähenev bioloogiline mitmekesisus halvendavad naiste ja meeste elutingimusi ning vähendavad heaolu ja rahulolu; arvestades, et ökosüsteemi kaitsmine on seega üks rohelise majanduse tugisambaid; arvestades, et praegune põlvkond ei saa jätta vastutust nüüdsete keskkonnaprobleemide lahendamise eest tulevastele põlvkondadele; arvestades, et ökoloogiline jätkusuutlikkus hõlmab kogukonna ressursside kasutamist, säilitamist ja parandamist sellisel viisil, et säilivad keskkonnaprotsessid, millest elu sõltub, ja et kogu elukvaliteet – nii praegu kui ka tulevikus – saaks paraneda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutused ja vähenev bioloogiline mitmekesisus halvendavad naiste ja meeste elutingimusi ning vähendavad heaolu ja rahulolu; arvestades, et ökosüsteemi kaitsmine on seega üks rohelise majanduse tugisambaid; arvestades, et praegune põlvkond ei saa jätta vastutust nüüdsete keskkonnaprobleemide lahendamise eest tulevastele põlvkondadele; arvestades, et ökoloogiline jätkusuutlikkus hõlmab kogukonna ressursside kasutamist, säilitamist ja parandamist sellisel viisil, et säilivad keskkonnaprotsessid, millest elu sõltub, ja et kogu elukvaliteet – nii praegu kui ka tulevikus – saaks paraneda;

| C. | arvestades, et soorollide tõttu ei mõjuta naised keskkonda samamoodi nagu mehed, ning et paljudes riikides on struktuuriliste normide ja diskrimineerimise tõttu piiratud naiste juurdepääs ressurssidele, samuti võimalus olukorraga toime tulla ja kohanduda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et soorollide tõttu ei mõjuta naised keskkonda samamoodi nagu mehed, ning et paljudes riikides on struktuuriliste normide ja diskrimineerimise tõttu piiratud naiste juurdepääs ressurssidele, samuti võimalus olukorraga toime tulla ja kohanduda;

| D. | arvestades, et keskkonnapoliitikal on otsene mõju üksikisikute tervisele ja sotsiaal-majanduslikule seisundile, ning arvestades, et sooline ebavõrdsus koos naiste erineva majandusliku ja sotsiaalse seisundi ning vajaduste mitteteadvustamisega tähendab, et naised kannatavad ebaproportsionaalselt keskkonna halvenemise ja selle valdkonna ebapiisava poliitika tõttu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et keskkonnapoliitikal on otsene mõju üksikisikute tervisele ja sotsiaal-majanduslikule seisundile, ning arvestades, et sooline ebavõrdsus koos naiste erineva majandusliku ja sotsiaalse seisundi ning vajaduste mitteteadvustamisega tähendab, et naised kannatavad ebaproportsionaalselt keskkonna halvenemise ja selle valdkonna ebapiisava poliitika tõttu;

| E. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on naise roll rohelises majanduses endiselt alahinnatud ja tunnustamata, mis tekitab sageli diskrimineerimist hüvede puudumise näol, näiteks sotsiaalkaitse, tervisekindlustuse, piisava palgataseme ja pensioniõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on naise roll rohelises majanduses endiselt alahinnatud ja tunnustamata, mis tekitab sageli diskrimineerimist hüvede puudumise näol, näiteks sotsiaalkaitse, tervisekindlustuse, piisava palgataseme ja pensioniõiguste valdkonnas;

| F. | arvestades, et kliimamuutused ja ökosüsteemi kahjustamine tabavad kõige tõsisemalt kõige vaesemaid elanikkonnarühmi, kellest hinnanguliselt 70 protsenti moodustavad naised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kliimamuutused ja ökosüsteemi kahjustamine tabavad kõige tõsisemalt kõige vaesemaid elanikkonnarühmi, kellest hinnanguliselt 70 protsenti moodustavad naised;

| G. | arvestades, et rohelisele ja jätkusuutlikule majandusele üleminek on vajalik selleks, et vähendada keskkonnale avalduvat kahjulikku mõju, suurendada sotsiaalset õiglust ning luua ühiskond, kus naistel ja meestel on võrdsed õigused ja võimalused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rohelisele ja jätkusuutlikule majandusele üleminek on vajalik selleks, et vähendada keskkonnale avalduvat kahjulikku mõju, suurendada sotsiaalset õiglust ning luua ühiskond, kus naistel ja meestel on võrdsed õigused ja võimalused;

| H. | arvestades, et sageli tekitab üleminek rohelisele majandusele naiste jaoks erilisi raskusi roheliste töökohtade turule pääsemisel, sest neil puudub tihti piisav tehnoloogiline väljaõpe, mis on vajalik rohelises majanduses erialastel ametikohtadel töötamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sageli tekitab üleminek rohelisele majandusele naiste jaoks erilisi raskusi roheliste töökohtade turule pääsemisel, sest neil puudub tihti piisav tehnoloogiline väljaõpe, mis on vajalik rohelises majanduses erialastel ametikohtadel töötamiseks;

| I. | arvestades, et naised on keskkonnaalastel läbirääkimistel, eelarvega seotud aruteludel ja rohelise majanduse saavutamise üle otsustamisel selgelt vähemuses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised on keskkonnaalastel läbirääkimistel, eelarvega seotud aruteludel ja rohelise majanduse saavutamise üle otsustamisel selgelt vähemuses;

| J. | arvestades, et tarbijakäitumine ja elustiil avaldavad märkimisväärset mõju keskkonnale ja kliimale; arvestades, et rikkamates riikides valitsevad tarbimisharjumused – näiteks seoses toiduainete ja transpordiga – ei ole pikemas perspektiivis jätkusuutlikud, eriti kui mõelda sellele, et kõikidel naistel ja meestel üle kogu maailma on õigus heale elujärjele ja heaolule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tarbijakäitumine ja elustiil avaldavad märkimisväärset mõju keskkonnale ja kliimale; arvestades, et rikkamates riikides valitsevad tarbimisharjumused – näiteks seoses toiduainete ja transpordiga – ei ole pikemas perspektiivis jätkusuutlikud, eriti kui mõelda sellele, et kõikidel naistel ja meestel üle kogu maailma on õigus heale elujärjele ja heaolule;

| K. | arvestades, et üldiselt võttes on naiste ja meeste tarbimisharjumused erinevad; arvestades, et sõltumata sotsiaalmajanduslikust olukorrast tarbivad naised võrreldes meestega vähem ning näitavad üles suuremat tahet tegutseda oma tarbimisvalikute kaudu keskkonna kaitsmise nimel, st piiravad näiteks lihasöömist, sõidavad vähem autoga ja on energiasäästlikumad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üldiselt võttes on naiste ja meeste tarbimisharjumused erinevad; arvestades, et sõltumata sotsiaalmajanduslikust olukorrast tarbivad naised võrreldes meestega vähem ning näitavad üles suuremat tahet tegutseda oma tarbimisvalikute kaudu keskkonna kaitsmise nimel, st piiravad näiteks lihasöömist, sõidavad vähem autoga ja on energiasäästlikumad;

| L. | arvestades, et naistel ei ole praeguse sugude võimustruktuuri tõttu sellist mõjuvõimu ja juurdepääsu transpordisüsteemile, nagu on meestel; arvestades, et kui me soovime parandada naiste transpordivõimalusi, on vaja kasutusele võtta paremini toimiv ühistransport, rohkem kõnni- ja jalgrattateid, tagada väiksemad vahemaad teenusepakkujate vahel ning arendada ja täiendada keskkonnahoidlikke transpordivahendeid hõlmavaid teadmisi ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naistel ei ole praeguse sugude võimustruktuuri tõttu sellist mõjuvõimu ja juurdepääsu transpordisüsteemile, nagu on meestel; arvestades, et kui me soovime parandada naiste transpordivõimalusi, on vaja kasutusele võtta paremini toimiv ühistransport, rohkem kõnni- ja jalgrattateid, tagada väiksemad vahemaad teenusepakkujate vahel ning arendada ja täiendada keskkonnahoidlikke transpordivahendeid hõlmavaid teadmisi ja innovatsiooni;

| M. | arvestades, et naised on keskkonnaohtude ja kliimamuutuse mõjule eriti vastuvõtlikud oma sotsiaal-majandusliku seisundi tõttu, mis meestega võrreldes on halvem, oma koduste kohustuste tõttu, mida neil on ebaproportsionaalselt palju, ja vägivallaohu tõttu, millesse nad satuvad loodusvarade nappusest tekkinud või ägenenud konfliktiolukordades; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naised on keskkonnaohtude ja kliimamuutuse mõjule eriti vastuvõtlikud oma sotsiaal-majandusliku seisundi tõttu, mis meestega võrreldes on halvem, oma koduste kohustuste tõttu, mida neil on ebaproportsionaalselt palju, ja vägivallaohu tõttu, millesse nad satuvad loodusvarade nappusest tekkinud või ägenenud konfliktiolukordades;

| N. | arvestades, et naised peavad saama täielikult osaleda rohelise majanduse poliitika kujundamisel ning selle üle otsustamise ja selle elluviimise protsessis; arvestades, et naiste osalemine on aidanud parandada hädaolukorras reageerimist, suurendada bioloogilist mitmekesisust, suurendada toiduohutust, vähendada kõrbestumist ja parandada metsakaitset; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised peavad saama täielikult osaleda rohelise majanduse poliitika kujundamisel ning selle üle otsustamise ja selle elluviimise protsessis; arvestades, et naiste osalemine on aidanud parandada hädaolukorras reageerimist, suurendada bioloogilist mitmekesisust, suurendada toiduohutust, vähendada kõrbestumist ja parandada metsakaitset;

| O. | arvestades, et puuduvad terviklikud ja võrreldavad andmed rohelise majanduse mõju kohta tööturule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puuduvad terviklikud ja võrreldavad andmed rohelise majanduse mõju kohta tööturule;

Üldine raamistik

| 1. | rõhutab vajadust häälestada ühiskond ümber rohelisele majandusele, kus keskkonnaalased kaalutlused on seotud sotsiaalse jätkusuutlikkuse, näiteks suurema võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse õiglusega; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust häälestada ühiskond ümber rohelisele majandusele, kus keskkonnaalased kaalutlused on seotud sotsiaalse jätkusuutlikkuse, näiteks suurema võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse õiglusega;

| 2. | märgib, et rohelise majanduse konkreetsed olulised osad mõjutavad ökosüsteemi, tarbimist, toitu, arengut, transporti, energiat ja hoolekandesektorit; |
| --- | --- |

2.

märgib, et rohelise majanduse konkreetsed olulised osad mõjutavad ökosüsteemi, tarbimist, toitu, arengut, transporti, energiat ja hoolekandesektorit;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et ELi institutsioonidele ja komiteedele esitatud komisjoni teatises „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” puudub täielikult soolise võrdõiguslikkuse mõõde; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et ELi institutsioonidele ja komiteedele esitatud komisjoni teatises „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” puudub täielikult soolise võrdõiguslikkuse mõõde;

| 4. | palub komisjonil ja liikmesriikidel strateegiate, tegevuskavade ja eelarvekavade planeerimisel ning nende keskkonna- ja kliimamõju hindamisel koguda elanikkonnarühmade vanuse järgi jaotatud ja sooliselt eristatud andmeid; märgib, et ilma statistiliste andmeteta on raske võtta asjakohaseid võrdõiguslikkust suurendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja liikmesriikidel strateegiate, tegevuskavade ja eelarvekavade planeerimisel ning nende keskkonna- ja kliimamõju hindamisel koguda elanikkonnarühmade vanuse järgi jaotatud ja sooliselt eristatud andmeid; märgib, et ilma statistiliste andmeteta on raske võtta asjakohaseid võrdõiguslikkust suurendavaid meetmeid;

| 5. | avaldab kahetsust, et soolise võrdõiguslikkuse kaalutlused ja perspektiivid ei ole hästi integreeritud säästva arengu poliitikasse ja programmidesse; tuletab meelde, et soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi puudumine keskkonnapoliitikas suurendab soolist ebavõrdsust, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama rahvusvahelisel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil keskkonnapoliitikas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise mehhanisme; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust, et soolise võrdõiguslikkuse kaalutlused ja perspektiivid ei ole hästi integreeritud säästva arengu poliitikasse ja programmidesse; tuletab meelde, et soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi puudumine keskkonnapoliitikas suurendab soolist ebavõrdsust, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama rahvusvahelisel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil keskkonnapoliitikas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise mehhanisme;

| 6. | kutsub komisjoni üles algatama uuringuid soolise võrdõiguslikkuse ja rohelise majanduse teemal ning naiste panuse kohta rohelisse innovatsiooni ning roheliste teenuste ja toodete väljatöötamisse; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles algatama uuringuid soolise võrdõiguslikkuse ja rohelise majanduse teemal ning naiste panuse kohta rohelisse innovatsiooni ning roheliste teenuste ja toodete väljatöötamisse;

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja edendama konkreetset uurimistööd ja uuringuid selle kohta, kuidas üleminek rohelisele majandusele mõjutab naisi ja mehi erinevatel aladel, ning naiste olulise rolli kohta selle ülemineku hõlbustamisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada keskkonnakaitse- ja keskkonnamõju hindamise uuringutesse soolise võrdõiguslikkuse aspekt; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja edendama konkreetset uurimistööd ja uuringuid selle kohta, kuidas üleminek rohelisele majandusele mõjutab naisi ja mehi erinevatel aladel, ning naiste olulise rolli kohta selle ülemineku hõlbustamisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada keskkonnakaitse- ja keskkonnamõju hindamise uuringutesse soolise võrdõiguslikkuse aspekt;

| 8. | tunnistab pakilist vajadust rahvusvahelise kokkuleppe järele seoses nii sotsiaalse kui ka ökoloogilise jätkusuutlikkuse sambal põhineva rohelise majanduse määratlusega; rõhutab kodanikuühiskonna, eeskätt ühiskondlike liikumiste, keskkonnaorganisatsioonide ja naiste õiguste organisatsioonide tähtsat rolli rohelise majanduse sihtide ja eesmärkide määratluse väljatöötamisel; |
| --- | --- |

8.

tunnistab pakilist vajadust rahvusvahelise kokkuleppe järele seoses nii sotsiaalse kui ka ökoloogilise jätkusuutlikkuse sambal põhineva rohelise majanduse määratlusega; rõhutab kodanikuühiskonna, eeskätt ühiskondlike liikumiste, keskkonnaorganisatsioonide ja naiste õiguste organisatsioonide tähtsat rolli rohelise majanduse sihtide ja eesmärkide määratluse väljatöötamisel;

| 9. | kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt arvestama soolise võrdõiguslikkuse aspektiga keskkonnapoliitika määratlemisel, rakendamisel ja jälgimisel kõigil tasanditel, ka kohaliku ja piirkondliku arengu puhul, ning teadustegevuses; kutsub komisjoni üles kasutama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja toetama selle edendamist hea valitsemistava vahendina; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt arvestama soolise võrdõiguslikkuse aspektiga keskkonnapoliitika määratlemisel, rakendamisel ja jälgimisel kõigil tasanditel, ka kohaliku ja piirkondliku arengu puhul, ning teadustegevuses; kutsub komisjoni üles kasutama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja toetama selle edendamist hea valitsemistava vahendina;

| 10. | kutsub komisjoni üles tulevasi ELi struktuurifonde (Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi) ja ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate määruste ja programmide väljatöötamisel ning nende üle läbirääkimiste pidamisel – eelkõige rohelisele majandusele üleminekuga seotud meetmete puhul – edendama keskse teemana soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles tulevasi ELi struktuurifonde (Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi) ja ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate määruste ja programmide väljatöötamisel ning nende üle läbirääkimiste pidamisel – eelkõige rohelisele majandusele üleminekuga seotud meetmete puhul – edendama keskse teemana soolist võrdõiguslikkust;

| 11. | täheldab, et taastuvenergiat saab kasutada kaugetes ja eraldatud piirkondades, kus puudub elekter, ja et see aitab toota mittesaastavat energiat; ergutab seega liikmesriike arendama Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu välja struktuurid keskkonnasõbraliku taastuvenergia kasutusele võtmiseks; ergutab rohkem tegelema innovatsiooniga ning mehi ja naisi osalema näiteks keskkonnasõbraliku energeetika ja arhitektuuri väljaarendamises; |
| --- | --- |

11.

täheldab, et taastuvenergiat saab kasutada kaugetes ja eraldatud piirkondades, kus puudub elekter, ja et see aitab toota mittesaastavat energiat; ergutab seega liikmesriike arendama Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu välja struktuurid keskkonnasõbraliku taastuvenergia kasutusele võtmiseks; ergutab rohkem tegelema innovatsiooniga ning mehi ja naisi osalema näiteks keskkonnasõbraliku energeetika ja arhitektuuri väljaarendamises;

| 12. | palub komisjonil suurendada teavituskampaaniate abil teadlikkust rohelisele majandusele ülemineku olulisusest ja sootundliku keskkonnapoliitika soodsast mõjust; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil suurendada teavituskampaaniate abil teadlikkust rohelisele majandusele ülemineku olulisusest ja sootundliku keskkonnapoliitika soodsast mõjust;

Jätkusuutlik tarbimine

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel integreerida soolise võrdõiguslikkuse alased eesmärgid kõikidesse keskkonnaga seotud poliitikavaldkondadesse ja kõikide tasandite majandusotsustesse ning märgib, et need eesmärgid tuleb välja töötada koostöös kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja liikmesriikidel integreerida soolise võrdõiguslikkuse alased eesmärgid kõikidesse keskkonnaga seotud poliitikavaldkondadesse ja kõikide tasandite majandusotsustesse ning märgib, et need eesmärgid tuleb välja töötada koostöös kodanikuühiskonnaga;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohaldaksid uut ühiskondlikku ja kliimahoidlikku kasvunäitajat, mis hõlmab heaolu mittemajanduslikke aspekte ning keskendub peamiselt säästva arenguga seotud küsimustele, nagu sooline võrdõiguslikkus, vaesuse vähendamise ja väiksem kasvuhoonegaaside heide; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohaldaksid uut ühiskondlikku ja kliimahoidlikku kasvunäitajat, mis hõlmab heaolu mittemajanduslikke aspekte ning keskendub peamiselt säästva arenguga seotud küsimustele, nagu sooline võrdõiguslikkus, vaesuse vähendamise ja väiksem kasvuhoonegaaside heide;

| 15. | märgib, et tegevus, mis on suunatud inimeste õigustatud nõudmiste rahuldamiseks eluaseme, toidu, varustuse, energia ja töökohtade järele peab alati toimuma ökosüsteeme säilitaval ja kliimamuutusi piiraval moel, kusjuures loodusressursside kasutamisel tuleb kinni pidada inimõigustest, mille tulemusel suureneb võrdsus ja keskkonnaalasel võrdõiguslikkusel põhinev jaotamine; |
| --- | --- |

15.

märgib, et tegevus, mis on suunatud inimeste õigustatud nõudmiste rahuldamiseks eluaseme, toidu, varustuse, energia ja töökohtade järele peab alati toimuma ökosüsteeme säilitaval ja kliimamuutusi piiraval moel, kusjuures loodusressursside kasutamisel tuleb kinni pidada inimõigustest, mille tulemusel suureneb võrdsus ja keskkonnaalasel võrdõiguslikkusel põhinev jaotamine;

| 16. | rõhutab, kui oluline on tagada, et meie lapsed ja lapselapsed saaksid elada heades tingimustes ja et majanduslik areng vastaks praegustele vajadustele, seadmata ohtu tulevasi põlvkondi; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on tagada, et meie lapsed ja lapselapsed saaksid elada heades tingimustes ja et majanduslik areng vastaks praegustele vajadustele, seadmata ohtu tulevasi põlvkondi;

| 17. | rõhutab, et SKPga saab mõõta tootmist, mitte aga keskkonnasäästlikkust, ressursitõhusust, sotsiaalset kaasatust ega ühiskonna arengut üldiselt; nõuab uute selgete ja mõõdetavate näitajate väljatöötamist, milles arvestatakse kliimamuutusi, bioloogilist mitmekesisust, ressursitõhusust ja sotsiaalset võrdsust; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et SKPga saab mõõta tootmist, mitte aga keskkonnasäästlikkust, ressursitõhusust, sotsiaalset kaasatust ega ühiskonna arengut üldiselt; nõuab uute selgete ja mõõdetavate näitajate väljatöötamist, milles arvestatakse kliimamuutusi, bioloogilist mitmekesisust, ressursitõhusust ja sotsiaalset võrdsust;

| 18. | kutsub liikmesriike üles võtma fiskaalpoliitilisi meetmeid, mis aitaksid saavutada rohelist majandust, kehtestades muu hulgas keskkonnamõjuga seotud makse, ning rakendama rohelist innovatsiooni ja jätkusuutlikke taristusüsteeme edendavaid vahendeid; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles võtma fiskaalpoliitilisi meetmeid, mis aitaksid saavutada rohelist majandust, kehtestades muu hulgas keskkonnamõjuga seotud makse, ning rakendama rohelist innovatsiooni ja jätkusuutlikke taristusüsteeme edendavaid vahendeid;

| 19. | on seisukohal, et ELi avalikke vahendeid tuleks palju rohkem kasutada jätkusuutlike ühiste hüvede loomiseks; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et ELi avalikke vahendeid tuleks palju rohkem kasutada jätkusuutlike ühiste hüvede loomiseks;

| 20. | nõuab, et EL peaks rahaliste toetuste tingimuseks seadma keskkonda ja sotsiaalset jätkusuutlikkust toetava tegevuse; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL peaks rahaliste toetuste tingimuseks seadma keskkonda ja sotsiaalset jätkusuutlikkust toetava tegevuse;

Säästev transport

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma säästva transpordisüsteemi, mis arvestab naiste ja meeste transpordivajadustega ning avaldab sealjuures keskkonnale vaid vähest mõju; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma säästva transpordisüsteemi, mis arvestab naiste ja meeste transpordivajadustega ning avaldab sealjuures keskkonnale vaid vähest mõju;

| 22. | kutsub komisjoni üles suunama keskse liikumapaneva jõu, s.t. rahastamise sellistele teadustöö projektidele, mille eesmärgiks on töötada välja innovaatilisi ja säästvaid transpordilahendusi; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles suunama keskse liikumapaneva jõu, s.t. rahastamise sellistele teadustöö projektidele, mille eesmärgiks on töötada välja innovaatilisi ja säästvaid transpordilahendusi;

| 23. | kutsub liikmesriike üles vähendama transpordisektori keskkonna- ja energiamõju ning parandama võrdseid võimalusi, suurendades IT-süsteemide ja vähese liiklusega ruumilise planeerimise kättesaadavust; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles vähendama transpordisektori keskkonna- ja energiamõju ning parandama võrdseid võimalusi, suurendades IT-süsteemide ja vähese liiklusega ruumilise planeerimise kättesaadavust;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele transpordihierarhia, milles oleks selgelt kindlaks määratud, millised transpordiliigid on esmatähtsad selleks, et saavutada üldised keskkonnaalased ja liiklusega seotud eesmärgid; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele transpordihierarhia, milles oleks selgelt kindlaks määratud, millised transpordiliigid on esmatähtsad selleks, et saavutada üldised keskkonnaalased ja liiklusega seotud eesmärgid;

| 25. | nõuab, et enne transpordihierarhia koostamist tuleb koguda statistilisi andmeid, et mõõta avaliku ja eratranspordi mõju keskkonnale igas erinevas kohalikus kontekstis ning kutsub riigiasutusi üles näitama selles küsimuses eeskuju; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et enne transpordihierarhia koostamist tuleb koguda statistilisi andmeid, et mõõta avaliku ja eratranspordi mõju keskkonnale igas erinevas kohalikus kontekstis ning kutsub riigiasutusi üles näitama selles küsimuses eeskuju;

| 26. | palub liikmesriikidel arvestada asjaomaste auditeerimisasutuste poolt läbiviidavates riiklikes auditites riigiasutuste kasutatava transpordi mõju; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel arvestada asjaomaste auditeerimisasutuste poolt läbiviidavates riiklikes auditites riigiasutuste kasutatava transpordi mõju;

| 27. | palub, et liikmesriigid soodustaksid sotsiaal- ja maksusoodustuste kaudu kaugtööd ning looksid töötaja kaitseks vastava õigusraamistiku; |
| --- | --- |

27.

palub, et liikmesriigid soodustaksid sotsiaal- ja maksusoodustuste kaudu kaugtööd ning looksid töötaja kaitseks vastava õigusraamistiku;

| 28. | kutsub liikmesriike üles oluliselt tugevdama kohalikku ühistransporti, suurendades veoteenuste kvantiteeti ja kvaliteeti, parandades transpordiviiside ja -vahendite turvalisust, mugavust ja füüsilist kättesaadavust ning pakkudes integreeritud ja täiendavaid transpordisüsteeme, sealhulgas alevikes ja maapiirkondades, ning seeläbi parandama naiste, puuetega inimeste ja vanurite reisimisvõimalusi, pakkudes neile suuremat sotsiaalset kaasatust ja parandades nende elutingimusi; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles oluliselt tugevdama kohalikku ühistransporti, suurendades veoteenuste kvantiteeti ja kvaliteeti, parandades transpordiviiside ja -vahendite turvalisust, mugavust ja füüsilist kättesaadavust ning pakkudes integreeritud ja täiendavaid transpordisüsteeme, sealhulgas alevikes ja maapiirkondades, ning seeläbi parandama naiste, puuetega inimeste ja vanurite reisimisvõimalusi, pakkudes neile suuremat sotsiaalset kaasatust ja parandades nende elutingimusi;

| 29. | rõhutab, et investeerimine säästvasse transporti peab arvestama asjaoluga, et naised ja mehed tajuvad avalikku ruumi erinevalt ja see taju põhineb erinevatel riski hindamise meetoditel, mis tähendab, et prioriteetide hulka tuleb võtta turvaline keskkond transpordisüsteemides nii naiste kui meeste jaoks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et investeerimine säästvasse transporti peab arvestama asjaoluga, et naised ja mehed tajuvad avalikku ruumi erinevalt ja see taju põhineb erinevatel riski hindamise meetoditel, mis tähendab, et prioriteetide hulka tuleb võtta turvaline keskkond transpordisüsteemides nii naiste kui meeste jaoks;

Hoolekanne ja rohelised töökohad

| 30. | märgib, et rohelised töökohad näiteks põllumajandus-, energia-, transpordi-, tarbimis-, teadus-, tehnoloogia-, IT-, ehitus- või jäätmekäitlussektoris on rohelise majanduse seisukohast väga tähtsad; |
| --- | --- |

30.

märgib, et rohelised töökohad näiteks põllumajandus-, energia-, transpordi-, tarbimis-, teadus-, tehnoloogia-, IT-, ehitus- või jäätmekäitlussektoris on rohelise majanduse seisukohast väga tähtsad;

| 31. | kutsub liikmesriike üles edendama naiste ettevõtlust rohelises majanduses ja hõlbustama naiste juurdepääsu sellele alale, levitades andmeid, korraldades koolitusseminare ning luues meetmeid, et aidata naistel saavutada töö- ja eraelu vaheline tasakaal; kutsub liikmesriike üles soodustama naiste ettevõtlust keskkonnakaitse ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisel näiteks sellistes valdkondades nagu taastuvad energiaallikad, põllumajandus ja turism, ning roheliste uuenduste väljatöötamisel, eelkõige teenindussektoris; märgib, et taastuvenergia aitab luua uusi töökohti naisettevõtjatele valdkondades, kus naiste töötus on eriti suur; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles edendama naiste ettevõtlust rohelises majanduses ja hõlbustama naiste juurdepääsu sellele alale, levitades andmeid, korraldades koolitusseminare ning luues meetmeid, et aidata naistel saavutada töö- ja eraelu vaheline tasakaal; kutsub liikmesriike üles soodustama naiste ettevõtlust keskkonnakaitse ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisel näiteks sellistes valdkondades nagu taastuvad energiaallikad, põllumajandus ja turism, ning roheliste uuenduste väljatöötamisel, eelkõige teenindussektoris; märgib, et taastuvenergia aitab luua uusi töökohti naisettevõtjatele valdkondades, kus naiste töötus on eriti suur;

| 32. | kutsub liikmesriike üles tagama, et naistel oleksid asjakohased töötingimused, juurdepääs korraliku tasemega tervishoiule, haridusele ja eluasemele ning et nad saaksid suurema sõnaõiguse sotsiaalses dialoogis, et hõlbustada üleminekut uutele rohelistele töökohtadele; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles tagama, et naistel oleksid asjakohased töötingimused, juurdepääs korraliku tasemega tervishoiule, haridusele ja eluasemele ning et nad saaksid suurema sõnaõiguse sotsiaalses dialoogis, et hõlbustada üleminekut uutele rohelistele töökohtadele;

| 33. | märgib, et säästev majandus tähendab „rohelist kõigile“– inimväärsete töökohtade ja säästvate kogukondade loomist ning jõukuse õiglasema jaotuse võimaldamist; |
| --- | --- |

33.

märgib, et säästev majandus tähendab „rohelist kõigile“– inimväärsete töökohtade ja säästvate kogukondade loomist ning jõukuse õiglasema jaotuse võimaldamist;

| 34. | märgib, et mitte ainult rohelised töökohad, vaid kõik tööd, millel on madal keskkonnamõju, on rohelises majanduses olulised; märgib, et sellist tööd võib leida erasektoris, kuid ka hoolekande valdkonnas, näiteks koolides ja hooldusteenuste alal; |
| --- | --- |

34.

märgib, et mitte ainult rohelised töökohad, vaid kõik tööd, millel on madal keskkonnamõju, on rohelises majanduses olulised; märgib, et sellist tööd võib leida erasektoris, kuid ka hoolekande valdkonnas, näiteks koolides ja hooldusteenuste alal;

| 35. | kutsub liikmesriike üles tagama meeste ja naiste võrdse esindatuse poliitikakujundamise organites ning valitsuse nimetatud organites ja asutustes, mis tegelevad keskkonna- ja energiapoliitika ning roheliste töökohtade poliitika määratlemise, kavandamise ja rakendamisega, et lisada sellesse soolise võrdõiguslikkuse aspekt; kutsub liikmesriike üles määrama rohkem naisi rohelise sektori juhtivatele ametikohtadele ja ettevõtete juhtkondadesse; rõhutab, et kui seda ei eesmärki ei ole võimalik vabatahtlikult saavutada, tuleb demokraatia ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks võtta suunatud meetmeid, st kehtestada näiteks kvoodid või kasutada muid meetodeid; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike üles tagama meeste ja naiste võrdse esindatuse poliitikakujundamise organites ning valitsuse nimetatud organites ja asutustes, mis tegelevad keskkonna- ja energiapoliitika ning roheliste töökohtade poliitika määratlemise, kavandamise ja rakendamisega, et lisada sellesse soolise võrdõiguslikkuse aspekt; kutsub liikmesriike üles määrama rohkem naisi rohelise sektori juhtivatele ametikohtadele ja ettevõtete juhtkondadesse; rõhutab, et kui seda ei eesmärki ei ole võimalik vabatahtlikult saavutada, tuleb demokraatia ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks võtta suunatud meetmeid, st kehtestada näiteks kvoodid või kasutada muid meetodeid;

| 36. | juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse keskkonnasõbralik ümberkujundamine ja üleminek vähese CO2-heitega majandusele põhjustab suure nõudluse oskustööliste järele; viitab tõsiasjale, et naissoost töötajad on tugevalt alaesindatud taastuvenergiasektoris ning eelkõige teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametites; peab seetõttu eriti tähtsaks, et liikmesriigid arendaksid välja tegevuskavad, mille eesmärk on ergutada naisi valima haridust ja elukutset tehnika-, teadus-, IT- ja teistes kõrgtehnoloogilistes valdkondades, kus tulevikus asub suur osa rohelistest ametikohtadest; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse keskkonnasõbralik ümberkujundamine ja üleminek vähese CO2-heitega majandusele põhjustab suure nõudluse oskustööliste järele; viitab tõsiasjale, et naissoost töötajad on tugevalt alaesindatud taastuvenergiasektoris ning eelkõige teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametites; peab seetõttu eriti tähtsaks, et liikmesriigid arendaksid välja tegevuskavad, mille eesmärk on ergutada naisi valima haridust ja elukutset tehnika-, teadus-, IT- ja teistes kõrgtehnoloogilistes valdkondades, kus tulevikus asub suur osa rohelistest ametikohtadest;

| 37. | kutsub liikmesriike üles rakendama ja välja töötama asjakohaseid meetodeid, mis ergutaksid naisi valima hariduse ja elukutse keskkonna-, transpordi- või energiasektoris ning võitlema otsustavalt stereotüüpide vastu, mis seostavad karjääri loodus- ja rakendusteaduses meestega; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike üles rakendama ja välja töötama asjakohaseid meetodeid, mis ergutaksid naisi valima hariduse ja elukutse keskkonna-, transpordi- või energiasektoris ning võitlema otsustavalt stereotüüpide vastu, mis seostavad karjääri loodus- ja rakendusteaduses meestega;

| 38. | märgib vajadust toetada ja soodustada mikrokrediidi võimaldamist naistele väikeettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

38.

märgib vajadust toetada ja soodustada mikrokrediidi võimaldamist naistele väikeettevõtete jaoks;

| 39. | kutsub liikmesriike üles rakendama ja välja töötama asjakohaseid meetodeid, mis ergutaksid mehi valima madala keskkonnamõjuga haridust ja elukutset hoolekandesektoris; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles rakendama ja välja töötama asjakohaseid meetodeid, mis ergutaksid mehi valima madala keskkonnamõjuga haridust ja elukutset hoolekandesektoris;

| 40. | kutsub liikmesriike üles arendama Euroopa Liidu programmide, nagu Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu välja koolituskursused selleks, et hõlbustada naiste juurdepääsu uutele rohelistele töökohtadele ja uuele madala keskkonnamõjuga tehnoloogiale nii era- kui ka avalikus sektoris; palub liikmesriikidel tagada, et naistöötajad kaasatakse rohkematesse koolitusprojektidesse ja -programmidesse, mis on seotud ökoloogilise ümberkujundamisega, st hõlmavad taastuvenergiasektorit ning teaduse- ja tehnoloogiamahukaid ametikohti, ning keskenduda naiste harimisele ja koolitamisele, andes neile vajalikud pädevused ja kvalifikatsiooni, et nad saaksid konkureerida töökohtadele meestega võrdsetel alustel ja edendada isiklikku karjääri; märgib, et meestel on põllumajandustootmises ja ettevõtluses kergem juurdepääs kõrgtehnoloogiale, mis on nõutav töötamiseks kõrge kvalifikatsiooniga töökohtadel rohelises majanduses; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles arendama Euroopa Liidu programmide, nagu Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu välja koolituskursused selleks, et hõlbustada naiste juurdepääsu uutele rohelistele töökohtadele ja uuele madala keskkonnamõjuga tehnoloogiale nii era- kui ka avalikus sektoris; palub liikmesriikidel tagada, et naistöötajad kaasatakse rohkematesse koolitusprojektidesse ja -programmidesse, mis on seotud ökoloogilise ümberkujundamisega, st hõlmavad taastuvenergiasektorit ning teaduse- ja tehnoloogiamahukaid ametikohti, ning keskenduda naiste harimisele ja koolitamisele, andes neile vajalikud pädevused ja kvalifikatsiooni, et nad saaksid konkureerida töökohtadele meestega võrdsetel alustel ja edendada isiklikku karjääri; märgib, et meestel on põllumajandustootmises ja ettevõtluses kergem juurdepääs kõrgtehnoloogiale, mis on nõutav töötamiseks kõrge kvalifikatsiooniga töökohtadel rohelises majanduses;

| 41. | on seisukohal, et selleks, et naised saaksid osaleda rohelises majanduses meestega võrdsetel alustel, on vaja lastehoiuvõimaluste ja vanurite hooldusteenuste väljaarendamist, et nii naistel kui ka meestel oleks võimalik ühitada oma tööelu pereeluga ning et oleksid tagatud naiste seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigused; on arvamusel, et poliitika ja reguleerimisega tuleks püüda pakkuda toetust sotsiaalkindlustusele, pereplaneerimisele ja lapsehooldusele, kuna naised saavad kasutada oma oskusi ja anda võrdse panuse rohelise majanduse edenemisse üksnes juhul, kui ühiskond täidab need nõudmised; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et selleks, et naised saaksid osaleda rohelises majanduses meestega võrdsetel alustel, on vaja lastehoiuvõimaluste ja vanurite hooldusteenuste väljaarendamist, et nii naistel kui ka meestel oleks võimalik ühitada oma tööelu pereeluga ning et oleksid tagatud naiste seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigused; on arvamusel, et poliitika ja reguleerimisega tuleks püüda pakkuda toetust sotsiaalkindlustusele, pereplaneerimisele ja lapsehooldusele, kuna naised saavad kasutada oma oskusi ja anda võrdse panuse rohelise majanduse edenemisse üksnes juhul, kui ühiskond täidab need nõudmised;

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse roheliseks muutmist on hakatud käsitlema majandusarengu ergutamise vahendina, eeskätt seoses majanduskriisi ja Euroopa 2020. aasta strateegiaga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama jõupingutusi majanduse roheliseks muutmiseks ning soodustama investeeringuid ja programme, millega edendatakse rohelist innovatsiooni ja töökohti ning mis on suunatud inimestele, kes neid enim vajavad; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv on ebavõrdsuse süvenemise vältimiseks möödapääsmatu; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse roheliseks muutmist on hakatud käsitlema majandusarengu ergutamise vahendina, eeskätt seoses majanduskriisi ja Euroopa 2020. aasta strateegiaga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama jõupingutusi majanduse roheliseks muutmiseks ning soodustama investeeringuid ja programme, millega edendatakse rohelist innovatsiooni ja töökohti ning mis on suunatud inimestele, kes neid enim vajavad; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv on ebavõrdsuse süvenemise vältimiseks möödapääsmatu;

| 43. | kutsub liikmesriike üles koguma ja analüüsima sooliselt eristatud andmeid rahaliste vahendite jaotuse kohta seoses sooliselt eristunud sektorite ja rohelise innovatsiooniga, ning töötama välja näitajaid rohelise majanduse võimaliku eristatud mõju kohta territoriaalsele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja strateegilise juhtimise ning rea vahendeid, et reageerida tõhusalt tööhõive taseme ja tööturu struktuuri võimalikele muutustele; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles koguma ja analüüsima sooliselt eristatud andmeid rahaliste vahendite jaotuse kohta seoses sooliselt eristunud sektorite ja rohelise innovatsiooniga, ning töötama välja näitajaid rohelise majanduse võimaliku eristatud mõju kohta territoriaalsele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja strateegilise juhtimise ning rea vahendeid, et reageerida tõhusalt tööhõive taseme ja tööturu struktuuri võimalikele muutustele;

Jätkusuutlik poliitika rahvusvahelistes suhetes

| 44. | loodab, et üleminek laiematele ja jätkusuutlikumatele majanduslikele näitajatele ka arengupoliitikas toob arenguriikides kaasa suurema rõhu panemise sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eesmärkide ning et konkreetse poliitika ja reguleerimisega kindlustatakse naiste omandiõigused ja kontroll loodusvarade üle; rõhutab, et on vaja soodustada naiste juurdepääsu sellistele teenustele ja uuele tehnoloogiale, mida on vaja energeetika, veemajanduse, äriettevõtete ja põllumajandustootmise haldamiseks ja käitamiseks, rõhutab, et on vaja kaasata naisi rohkem ettevõtete ja organisatsioonide juhtimisse; |
| --- | --- |

44.

loodab, et üleminek laiematele ja jätkusuutlikumatele majanduslikele näitajatele ka arengupoliitikas toob arenguriikides kaasa suurema rõhu panemise sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eesmärkide ning et konkreetse poliitika ja reguleerimisega kindlustatakse naiste omandiõigused ja kontroll loodusvarade üle; rõhutab, et on vaja soodustada naiste juurdepääsu sellistele teenustele ja uuele tehnoloogiale, mida on vaja energeetika, veemajanduse, äriettevõtete ja põllumajandustootmise haldamiseks ja käitamiseks, rõhutab, et on vaja kaasata naisi rohkem ettevõtete ja organisatsioonide juhtimisse;

| 45. | kutsub komisjoni üles täielikult tunnistama keskkonna halvenemise mitmest mõju ebavõrdsusele, eeskätt naiste ja meeste vahel, ning selle küsimusega tegelema, ja tagama naiste võrdsete õiguste edendamise uute kliimamuutust ja keskkonnasäästlikkust käsitlevate poliitiliste ettepanekute väljatöötamisel; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles täielikult tunnistama keskkonna halvenemise mitmest mõju ebavõrdsusele, eeskätt naiste ja meeste vahel, ning selle küsimusega tegelema, ja tagama naiste võrdsete õiguste edendamise uute kliimamuutust ja keskkonnasäästlikkust käsitlevate poliitiliste ettepanekute väljatöötamisel;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja näitajaid, et hinnata projektide ja programmide soospetsiifilist mõju ning soodustada rohelise majanduse saavutamiseks kasutusele võetud keskkonnastrateegiates soolist ja võrdõiguslikkuse aspekti; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja näitajaid, et hinnata projektide ja programmide soospetsiifilist mõju ning soodustada rohelise majanduse saavutamiseks kasutusele võetud keskkonnastrateegiates soolist ja võrdõiguslikkuse aspekti;

| 47. | kutsub komisjoni olema eriti teadlik, et mitmel pool maailmas on puhta vee kättesaadavus tüdrukutele ja naistele väga oluline, sest neil on sageli kohustus vett võtta ja see koju kanda; rõhutab, et samuti tähtis on kasutada põliselanikest naiste teadmisi kohaliku ökosüsteemi kohta; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni olema eriti teadlik, et mitmel pool maailmas on puhta vee kättesaadavus tüdrukutele ja naistele väga oluline, sest neil on sageli kohustus vett võtta ja see koju kanda; rõhutab, et samuti tähtis on kasutada põliselanikest naiste teadmisi kohaliku ökosüsteemi kohta;

| 48. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu asjaolule, et paljudes arenguriikides piiravad naiste võimalusi saada tööd rohelises majanduses veel väga tugevalt sotsiaalsed tingimused ja patriarhaalsed süsteemid ning et naised ei pääse ligi selles sektoris tööle asumiseks vajalikule teabele, haridusele ja tehnoloogiale; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu asjaolule, et paljudes arenguriikides piiravad naiste võimalusi saada tööd rohelises majanduses veel väga tugevalt sotsiaalsed tingimused ja patriarhaalsed süsteemid ning et naised ei pääse ligi selles sektoris tööle asumiseks vajalikule teabele, haridusele ja tehnoloogiale;

| 49. | kutsub komisjoni üles eriti tugevalt teadvustama, et miljardid inimesed on energia saamises täielikult sõltuvad biomassist ning et lapsed ja naised kannatavad tervisehäirete all, sest nemad koguvad, töötlevad ja kasutavad biomassi; rõhutab, et seetõttu on vaja investeerida taastuvatesse ja tõhusamatesse energiaallikatesse; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles eriti tugevalt teadvustama, et miljardid inimesed on energia saamises täielikult sõltuvad biomassist ning et lapsed ja naised kannatavad tervisehäirete all, sest nemad koguvad, töötlevad ja kasutavad biomassi; rõhutab, et seetõttu on vaja investeerida taastuvatesse ja tõhusamatesse energiaallikatesse;

| 50. | nõuab ELi ning kolmandate riikide vaheliste mitme- ja kahepoolsete kaubanduslepingute tulemuste mõju põhjalikku analüüsimist kliima-, soolisest ja säästva arengu aspektist lähtuvalt ja nõuab tungivalt, et komisjon kinnitaks selget toetust kliimamuutusega tegelemisele osana igasugusest kaubandusabist ning muust asjakohasest arenguabist; |
| --- | --- |

50.

nõuab ELi ning kolmandate riikide vaheliste mitme- ja kahepoolsete kaubanduslepingute tulemuste mõju põhjalikku analüüsimist kliima-, soolisest ja säästva arengu aspektist lähtuvalt ja nõuab tungivalt, et komisjon kinnitaks selget toetust kliimamuutusega tegelemisele osana igasugusest kaubandusabist ning muust asjakohasest arenguabist;

| 51. | kutsub komisjoni üles välja töötama programme, kus kaasaegse tehnoloogia ja eriteadmiste siire aitab arenguriikidel ja arenevatel piirkondadel kohaneda keskkonnamuutustega; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles välja töötama programme, kus kaasaegse tehnoloogia ja eriteadmiste siire aitab arenguriikidel ja arenevatel piirkondadel kohaneda keskkonnamuutustega;

| 52. | rõhutab, et soolist ebavõrdsust seoses juurdepääsuga sellistele ressurssidele, nagu mikrolaenud, krediit, teave ja tehnoloogia, tuleb kliimamuutuste vastu võitlemise strateegiate kindlaksmääramisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et soolist ebavõrdsust seoses juurdepääsuga sellistele ressurssidele, nagu mikrolaenud, krediit, teave ja tehnoloogia, tuleb kliimamuutuste vastu võitlemise strateegiate kindlaksmääramisel arvesse võtta;

*

* *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  http://unctad.org/en/Docs/unep_unctad_un-ohrlls_en.pdf.

(2)  http://www.unep.org/labour_environment/features/greenjobs-report.asp.

(3)  http://www.unwomen.org/wp-content/uploads/2011/11/Rio+20-UN-Women-Contribution-to-the-Outcome-Document.pdf.

(4)  http://www.womenrio20.org/Women’s_MG_Rio+20_Summary.pdf.

(5)  http://www.wecf.eu/download/2011/March/greeneconomyMARCH6docx.pdf.

(6)  http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/59/80/4edc363a.pdf.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0145.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0070.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0069.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0430.

(11)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 6.

(12)  ELT C 236 E, 12.08.2011, lk 79.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/47

---

Teisipäev, 11. september 2012Naiste töötingimused teenindussektoris

P7_TA(2012)0322

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012.aasta resolutsioon naiste töötingimuste kohta teenindussektoris (2012/2046(INI))

2013/C 353 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 153 lõike 1 punkti i ja artiklit 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 153 lõike 1 punkti i ja artiklit 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173) ja töödokumendi isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173) ja töödokumendi isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta (SWD(2012)0095),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aruannet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta 2010. aastal (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta aruannet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta 2010. aastal (SEC(2011)0193),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (COM(2010)0193),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi turvalise paindlikkuse kohta kriisi ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi turvalise paindlikkuse kohta kriisi ajal,

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (2),

| — | võttes arvesse 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2008. aasta raportit „Töötamine Euroopas: soolised erinevused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2008. aasta raportit „Töötamine Euroopas: soolised erinevused”,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2007. aasta aruannet „Töötingimused Euroopa Liidus: soolised erinevused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2007. aasta aruannet „Töötingimused Euroopa Liidus: soolised erinevused”,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (5),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (6),

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0246/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0246/2012),

| A. | arvestades, et paljude riikide majanduses on toimunud teenindussektori suur areng: enamik töökohti paikneb tänapäeval teeninduses ning see sektor annab suurima panuse sisemajanduse koguprodukti, kusjuures selle osakaal moodustab rohkem kui 70 % Euroopa Liidu majandustegevusest ning sama suure ja järjest kasvava määra tööhõivest, ning 2010. aastal oli teeninduses töötavate inimeste osakaal Euroopa Liidus keskmiselt 70 %, samal ajal kui tööstuses oli vastav näitaja 25,4 % ja põllumajanduses 5,2 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljude riikide majanduses on toimunud teenindussektori suur areng: enamik töökohti paikneb tänapäeval teeninduses ning see sektor annab suurima panuse sisemajanduse koguprodukti, kusjuures selle osakaal moodustab rohkem kui 70 % Euroopa Liidu majandustegevusest ning sama suure ja järjest kasvava määra tööhõivest, ning 2010. aastal oli teeninduses töötavate inimeste osakaal Euroopa Liidus keskmiselt 70 %, samal ajal kui tööstuses oli vastav näitaja 25,4 % ja põllumajanduses 5,2 %;

| B. | arvestades, et praegu luuakse üheksa töökohta kümnest teenindussektoris ja uuringud näitavad, et ühtse teenusteturu tugevdamine võib kaasa aidata märkimisväärse tööhõivepotentsiaali vallandumisele, ning et uusi töökohti on ELis praegusel kriisiajal hädasti tarvis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu luuakse üheksa töökohta kümnest teenindussektoris ja uuringud näitavad, et ühtse teenusteturu tugevdamine võib kaasa aidata märkimisväärse tööhõivepotentsiaali vallandumisele, ning et uusi töökohti on ELis praegusel kriisiajal hädasti tarvis;

| C. | arvestades, et naiste tööhõivemäär on 62,1 %, võrreldes 75,1 % meeste puhul, mis tähendab, et strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärgini – saavutada 2020. aastaks 75 %-line tööhõivemäär – on võimalik jõuda ainult juhul, kui naiste juurdepääs tööturule kasvab; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste tööhõivemäär on 62,1 %, võrreldes 75,1 % meeste puhul, mis tähendab, et strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärgini – saavutada 2020. aastaks 75 %-line tööhõivemäär – on võimalik jõuda ainult juhul, kui naiste juurdepääs tööturule kasvab;

| D. | arvestades, et enamik töötavatest naistest on hõivatud teenindussektoris ning arvestades, et ELis oli see suhe 2010. aastal keskmiselt 83,1 %, võrreldes 58,1 % selles sektoris töötavate meestega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enamik töötavatest naistest on hõivatud teenindussektoris ning arvestades, et ELis oli see suhe 2010. aastal keskmiselt 83,1 %, võrreldes 58,1 % selles sektoris töötavate meestega;

| E. | arvestades, et naised on paindliku ja osalise tööajaga tööhõive turul üle-esindatud muu hulgas meie ühiskonnas endiselt valitsevate sooliste stereotüüpide tõttu, mille kohaselt on naiste esmaseks kohustuseks pere eest hoolitsemine, mistõttu arvatakse, et nad sobivad meestest paremini tegema ajutist, juhu- või osakoormusega tööd ning töötama kodus; arvestades, et paindliku tööajaga töökohti, sh kaugtööd, osalise tööajaga tööd ja kodukontoris töötamist peetakse endiselt üldiselt oma tööaja n.ö. naiselikul viisil korraldamise mooduseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naised on paindliku ja osalise tööajaga tööhõive turul üle-esindatud muu hulgas meie ühiskonnas endiselt valitsevate sooliste stereotüüpide tõttu, mille kohaselt on naiste esmaseks kohustuseks pere eest hoolitsemine, mistõttu arvatakse, et nad sobivad meestest paremini tegema ajutist, juhu- või osakoormusega tööd ning töötama kodus; arvestades, et paindliku tööajaga töökohti, sh kaugtööd, osalise tööajaga tööd ja kodukontoris töötamist peetakse endiselt üldiselt oma tööaja n.ö. naiselikul viisil korraldamise mooduseks;

| F. | arvestades, et teenindussektor pakub palju võimalusi paindlikeks töölepinguteks, näiteks paindlik tööaeg, osaline tööaeg ja lühiajalised lepingud, mis võivad aidata nii mees- kui naissoost hooldajatel võimaluse korral tööd ja hooldamist ühendada; arvestades, et naised soovivad tõenäoliselt rohkem kasutada paindliku või osalise tööajaga töökohti, et ühitada oma tööalaseid ja perekondlikke kohustusi, isegi kui osalise ja täiskoormusega töötajate tunnitasu on erinev; ning arvestades, et naistel on rohkem tööstaažipause ja ning neil koguneb vähem töötunde kui meestel, mis võib mõjutada nende karjääri ja väljavaateid ühiskonnas edasiliikumiseks, ning et seetõttu on neil ka madalama palgaga töökohad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teenindussektor pakub palju võimalusi paindlikeks töölepinguteks, näiteks paindlik tööaeg, osaline tööaeg ja lühiajalised lepingud, mis võivad aidata nii mees- kui naissoost hooldajatel võimaluse korral tööd ja hooldamist ühendada; arvestades, et naised soovivad tõenäoliselt rohkem kasutada paindliku või osalise tööajaga töökohti, et ühitada oma tööalaseid ja perekondlikke kohustusi, isegi kui osalise ja täiskoormusega töötajate tunnitasu on erinev; ning arvestades, et naistel on rohkem tööstaažipause ja ning neil koguneb vähem töötunde kui meestel, mis võib mõjutada nende karjääri ja väljavaateid ühiskonnas edasiliikumiseks, ning et seetõttu on neil ka madalama palgaga töökohad;

| G. | arvestades, et töökoha ebakindlus on Euroopa Liidu tööturul püsiv nähtus ja arvestades, et selline ebakindlus kahjustab eriti naisi, et naisi diskrimineeritakse palga osas ja naisi kasutatakse rohkem osalise tööajaga tööl ning neile makstakse vähem kui meestele, neil on vähem sotsiaalkaitset, nende karjäärivõimalused on piiratud, neil on vähem võimalusi majanduslikuks iseseisvuseks, mis soodustab nende taandumist eraellu ja järelikult tagasilangust vastutuse jagamises; arvestades, et naised moodustavad suure osa mitteametlikel töökohtadel töötajatest, kes töötavad peamiselt koduabilistena või osutavad hooldusteenuseid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töökoha ebakindlus on Euroopa Liidu tööturul püsiv nähtus ja arvestades, et selline ebakindlus kahjustab eriti naisi, et naisi diskrimineeritakse palga osas ja naisi kasutatakse rohkem osalise tööajaga tööl ning neile makstakse vähem kui meestele, neil on vähem sotsiaalkaitset, nende karjäärivõimalused on piiratud, neil on vähem võimalusi majanduslikuks iseseisvuseks, mis soodustab nende taandumist eraellu ja järelikult tagasilangust vastutuse jagamises; arvestades, et naised moodustavad suure osa mitteametlikel töökohtadel töötajatest, kes töötavad peamiselt koduabilistena või osutavad hooldusteenuseid;

| H. | arvestades, et meeste tööhõive on kõigil haridusastmetel naiste omast suurem, kuigi naiste haridustase on meestega samaväärne või isegi kõrgem, kuid arvestades, et naiste oskusi ei hinnata tihti nii kõrgelt ja nende karjäär edeneb aeglasemalt kui meeste oma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et meeste tööhõive on kõigil haridusastmetel naiste omast suurem, kuigi naiste haridustase on meestega samaväärne või isegi kõrgem, kuid arvestades, et naiste oskusi ei hinnata tihti nii kõrgelt ja nende karjäär edeneb aeglasemalt kui meeste oma;

| I. | arvestades, et naised moodustavad ligi 60 % ülikooli lõpetanutest, kuid sellest hoolimata on nende esindatus teenindussektori juhtivatel ja otsustustasandi ametikohtadel ebaproportsionaalselt väike; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised moodustavad ligi 60 % ülikooli lõpetanutest, kuid sellest hoolimata on nende esindatus teenindussektori juhtivatel ja otsustustasandi ametikohtadel ebaproportsionaalselt väike;

| J. | arvestades, et teenindussektoris on naiste ülekaal töö- ja ametikohtadel, mis on kõige madalamad nii kvalifikatsiooni, töötasu, palga kui ka mainekuse osas, mistõttu on naiste tööalane ebakindlus tunduvalt suurem ning neile makstakse vähem kui meestele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teenindussektoris on naiste ülekaal töö- ja ametikohtadel, mis on kõige madalamad nii kvalifikatsiooni, töötasu, palga kui ka mainekuse osas, mistõttu on naiste tööalane ebakindlus tunduvalt suurem ning neile makstakse vähem kui meestele;

| K. | arvestades, et tööandjad tavaliselt alahindavad naiste kui töötajate panust, kuna naised katkestavad suurima tõenäosusega oma karjääri laste sünnitamiseks ja kasvatamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööandjad tavaliselt alahindavad naiste kui töötajate panust, kuna naised katkestavad suurima tõenäosusega oma karjääri laste sünnitamiseks ja kasvatamiseks;

| L. | arvestades, et naistele paremate võimaluste andmist tööelus peab käsitlema eelisena ja investeeringuna ühiskonna jaoks tervikuna, eelkõige seoses praeguste demograafiliste muutuste ja probleemidega Euroopas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naistele paremate võimaluste andmist tööelus peab käsitlema eelisena ja investeeringuna ühiskonna jaoks tervikuna, eelkõige seoses praeguste demograafiliste muutuste ja probleemidega Euroopas;

| M. | arvestades, et naistel on rohkem raskusi pere- ja tööelu ühitamisel, kuna perekondlikud kohustused ei ole võrdselt jaotatud ning sõltuvate pereliikmete eest hoolitsemine langeb peamiselt naistele, ning arvestades, et töö- ja eraelu vahel suurema tasakaalu loomine aitaks seetõttu avada naiste jaoks olulise tööhõivepotentsiaali ning soodustada naistele sobivate vabade töökohtade leidmist teeninduse ja muudel kutsealadel ning hoogustaks sellega majanduskasvu, tööhõivet ja innovatsiooni; arvestades sellega seoses, et valitsuste poliitika hooldusteenuste pakkumiseks lastele ja sõltuvatele pereliikmetele on tähtis element, mis aitab naistel ja meestel paremini toime tulla töökoha ja hooldaja rollist tulenevate nõudmistega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naistel on rohkem raskusi pere- ja tööelu ühitamisel, kuna perekondlikud kohustused ei ole võrdselt jaotatud ning sõltuvate pereliikmete eest hoolitsemine langeb peamiselt naistele, ning arvestades, et töö- ja eraelu vahel suurema tasakaalu loomine aitaks seetõttu avada naiste jaoks olulise tööhõivepotentsiaali ning soodustada naistele sobivate vabade töökohtade leidmist teeninduse ja muudel kutsealadel ning hoogustaks sellega majanduskasvu, tööhõivet ja innovatsiooni; arvestades sellega seoses, et valitsuste poliitika hooldusteenuste pakkumiseks lastele ja sõltuvatele pereliikmetele on tähtis element, mis aitab naistel ja meestel paremini toime tulla töökoha ja hooldaja rollist tulenevate nõudmistega;

| N. | arvestades, et traditsioonilistel soorollidel ja stereotüüpidel on endiselt tugev mõju rollide jagunemisele meeste ja naiste vahel kodus, töökohal ja ühiskonnas üldiselt ning et see kipub põlistama päritud takistusi, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ning piiravad teenindussektoris naiste töövalikut ja isiklikku arengut, mis takistab naisi täitmast oma täielikku potentsiaali üksikisiku ja majanduses toimijana; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et traditsioonilistel soorollidel ja stereotüüpidel on endiselt tugev mõju rollide jagunemisele meeste ja naiste vahel kodus, töökohal ja ühiskonnas üldiselt ning et see kipub põlistama päritud takistusi, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ning piiravad teenindussektoris naiste töövalikut ja isiklikku arengut, mis takistab naisi täitmast oma täielikku potentsiaali üksikisiku ja majanduses toimijana;

| O. | arvestades, et naiste vastu suunatud kodune, abieluline, majanduslik ja seksuaalne vägivald on inimõiguste rikkumine, mis mõjutab kõiki sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke ühiskonnakihte; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naiste vastu suunatud kodune, abieluline, majanduslik ja seksuaalne vägivald on inimõiguste rikkumine, mis mõjutab kõiki sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke ühiskonnakihte;

| P. | arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus on vältimatuks eeltingimuseks, mis võimaldab neil valida isiklikku ja tööalast teed ja annab neile tõelise valikuvõimaluse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus on vältimatuks eeltingimuseks, mis võimaldab neil valida isiklikku ja tööalast teed ja annab neile tõelise valikuvõimaluse;

| Q. | arvestades, et meeste ja naiste vahel püsib ebavõrdsus juurdepääsus uuele tehnoloogiale ja internetile ning nende ebavõrdses kasutamises, mis tihti tekitab oskustes lünga või isegi nn arvutialase kirjaoskamatuse, mida tuntakse üldiselt soolise digitaalse lõhe nime all; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et meeste ja naiste vahel püsib ebavõrdsus juurdepääsus uuele tehnoloogiale ja internetile ning nende ebavõrdses kasutamises, mis tihti tekitab oskustes lünga või isegi nn arvutialase kirjaoskamatuse, mida tuntakse üldiselt soolise digitaalse lõhe nime all;

| R. | arvestades, et meestele ja naistele sama töö või samaväärse töö eest makstava palga erinevus on üks kõrgemaid just teenuste sektoris, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et meestele ja naistele sama töö või samaväärse töö eest makstava palga erinevus on üks kõrgemaid just teenuste sektoris,

| 1. | rõhutab, et teenindussektoris valitseb tugev horisontaalne segregatsioon ehk soopõhine tööjaotus: ligi pooled töötavatest naistest töötavad 10 ametikohal 130st, mis on esitatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koostatud ametialade rahvusvahelises standardklassifikaatoris: kaupluste ja kaubamajade müüjad ja tooteesitlejad, koduabilised, koristajad, pesupesijad ja triikijad, inimeste hooldajad, kontoriametnikud, haldusteenuste keskastme spetsialistid, hotellide ja restoranide personal, üldsekretärid ja arvutioperaatorid, väikeettevõtete juhid, finants- ja äriteenuste keskastme spetsialistid, hooldusõed ja ämmaemanda abid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et teenindussektoris valitseb tugev horisontaalne segregatsioon ehk soopõhine tööjaotus: ligi pooled töötavatest naistest töötavad 10 ametikohal 130st, mis on esitatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koostatud ametialade rahvusvahelises standardklassifikaatoris: kaupluste ja kaubamajade müüjad ja tooteesitlejad, koduabilised, koristajad, pesupesijad ja triikijad, inimeste hooldajad, kontoriametnikud, haldusteenuste keskastme spetsialistid, hotellide ja restoranide personal, üldsekretärid ja arvutioperaatorid, väikeettevõtete juhid, finants- ja äriteenuste keskastme spetsialistid, hooldusõed ja ämmaemanda abid;

| 2. | kutsub komisjoni üles võitlema sellise soopõhise tööjaotuse vastu neid töökohti populariseerivate reklaamikampaaniate kaudu; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles võitlema sellise soopõhise tööjaotuse vastu neid töökohti populariseerivate reklaamikampaaniate kaudu;

| 3. | rõhutab ametialase segregatsiooni vähendamise tähtsust selleks, et vähendada soopõhist palgalõhet, mis on tihti suurem selliste naiste jaoks, kes töötavad naiste ülekaaluga töökohtadel kui nende jaoks, kellel on küll samad kutseoskused, kuid kes töötavad muudes sektorites; |
| --- | --- |

3.

rõhutab ametialase segregatsiooni vähendamise tähtsust selleks, et vähendada soopõhist palgalõhet, mis on tihti suurem selliste naiste jaoks, kes töötavad naiste ülekaaluga töökohtadel kui nende jaoks, kellel on küll samad kutseoskused, kuid kes töötavad muudes sektorites;

| 4. | märgib, et palju naisi töötab ka avalikus sektoris, kust võib leida 25 % töötavatest naistest, võrrelduna ainult 17 % töötavate meestega; rõhutab, et just selles sektoris ohustab naisi suurem oht kaotada töö eelarvekärbete tõttu; rõhutab, et Euroopa 2020. aasta (majanduskasvu ja tööhõive) strateegia eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt naiste ja meeste tööhõive peab tõusma 75 %-ni, tuleb teha jõupingutusi suurema hulga naiste tööleasumiseks nii avalikus kui ka erasektoris; märgib, et paljudes liikmesriikides on oluliselt rohkem naisarste kui meesarste; |
| --- | --- |

4.

märgib, et palju naisi töötab ka avalikus sektoris, kust võib leida 25 % töötavatest naistest, võrrelduna ainult 17 % töötavate meestega; rõhutab, et just selles sektoris ohustab naisi suurem oht kaotada töö eelarvekärbete tõttu; rõhutab, et Euroopa 2020. aasta (majanduskasvu ja tööhõive) strateegia eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt naiste ja meeste tööhõive peab tõusma 75 %-ni, tuleb teha jõupingutusi suurema hulga naiste tööleasumiseks nii avalikus kui ka erasektoris; märgib, et paljudes liikmesriikides on oluliselt rohkem naisarste kui meesarste;

| 5. | nõuab liikmesriikidelt, et avalik sektor, mida peavad iseloomustama läbipaistvad ja selged töölevõtukriteeriumid ning edutamistingimused, näitaks eeskuju võrdse juurdepääsu osas avaliku sektori töökohtadele ja eelkõige juhtivatele töökohtadele; rõhutab vajadust kehtestada läbipaistvad reeglid töötajate valikuks ja töölevõtuks erasektoris; |
| --- | --- |

5.

nõuab liikmesriikidelt, et avalik sektor, mida peavad iseloomustama läbipaistvad ja selged töölevõtukriteeriumid ning edutamistingimused, näitaks eeskuju võrdse juurdepääsu osas avaliku sektori töökohtadele ja eelkõige juhtivatele töökohtadele; rõhutab vajadust kehtestada läbipaistvad reeglid töötajate valikuks ja töölevõtuks erasektoris;

| 6. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta konkreetseid meetmeid teenuste turu edasiseks süvendamiseks, et arendada selle märkimisväärset tööhõivepotentsiaali; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta konkreetseid meetmeid teenuste turu edasiseks süvendamiseks, et arendada selle märkimisväärset tööhõivepotentsiaali;

| 7. | rõhutab stereotüüpide ja soolise diskrimineerimisega võitlemise vajadust aktiivse poliitika kaudu, mis aitaks vähendada tegelikke ebasoodsaid tingimusi, millega naised peavad kokku puutuma teenindussektoris, kus eeldatakse, et on olemas meeste ja naiste töökohad ja kus viimatimainitud kohti seostatakse naiste koduste töödega ning peetakse neid selliste tööde jätkuks (riietus ja tekstiil, õpetamine, õendus, koristamine jms); nõuab koolielus haridus- ja kutsenõustamisele tähtsamat rolli, et edendada noorte seas meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja võidelda stereotüüpide vastu ja suunata noori naisi sellistele kvalifikatsiooni- ja kutsealadele, kus nad on alaesindatud; märgib, et oluliselt vähem mehi kui naisi valib õpetaja kutse ning rõhutab, et sellel kutsealal oleks vaja rohkem mehi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab stereotüüpide ja soolise diskrimineerimisega võitlemise vajadust aktiivse poliitika kaudu, mis aitaks vähendada tegelikke ebasoodsaid tingimusi, millega naised peavad kokku puutuma teenindussektoris, kus eeldatakse, et on olemas meeste ja naiste töökohad ja kus viimatimainitud kohti seostatakse naiste koduste töödega ning peetakse neid selliste tööde jätkuks (riietus ja tekstiil, õpetamine, õendus, koristamine jms); nõuab koolielus haridus- ja kutsenõustamisele tähtsamat rolli, et edendada noorte seas meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja võidelda stereotüüpide vastu ja suunata noori naisi sellistele kvalifikatsiooni- ja kutsealadele, kus nad on alaesindatud; märgib, et oluliselt vähem mehi kui naisi valib õpetaja kutse ning rõhutab, et sellel kutsealal oleks vaja rohkem mehi;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et teenuste valdkonnas on ülekaalus naised, kes töötavad sotsiaal-, hooldus- või sidesektoris, mis nõuavad madalamat kvalifikatsiooni, mille sotsiaalne staatus ei ole nii kõrge ja mis vastavad naiste traditsioonilisele rollile ühiskonnas, samal ajal kui mehed on ülekaalus mainekamates ja paremini tasustatud sektorites, nagu rahandus ja pangandus; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et teenuste valdkonnas on ülekaalus naised, kes töötavad sotsiaal-, hooldus- või sidesektoris, mis nõuavad madalamat kvalifikatsiooni, mille sotsiaalne staatus ei ole nii kõrge ja mis vastavad naiste traditsioonilisele rollile ühiskonnas, samal ajal kui mehed on ülekaalus mainekamates ja paremini tasustatud sektorites, nagu rahandus ja pangandus;

| 9. | märgib, et hoolduspoliitika ja -teenused eakate, sõltuvate pereliikmete ja laste jaoks, sh rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse võimaldamine, on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise põhiline osa; märgib seetõttu, et naistel ja meestel peaks olema võimalus teha palgatööd, saada lapsi ja luua pere, jäämata seetõttu ilma oma vabadusest täielikult ära kasutada õigust tööle ja võrdsetele võimalustele; |
| --- | --- |

9.

märgib, et hoolduspoliitika ja -teenused eakate, sõltuvate pereliikmete ja laste jaoks, sh rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse võimaldamine, on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise põhiline osa; märgib seetõttu, et naistel ja meestel peaks olema võimalus teha palgatööd, saada lapsi ja luua pere, jäämata seetõttu ilma oma vabadusest täielikult ära kasutada õigust tööle ja võrdsetele võimalustele;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et osalise tööajaga tööd, mis moodustas 2010. aastal Euroopa Liidus 19,2 % kogutööhõivest, teevad jätkuvalt põhiliselt naised; märgib, et ELis oli 2010. aastal 31,9 % töötavatest naistest osalise tööajaga tööl, samas kui meeste puhul oli see määr vaid 8,7 %, mis tähendab, et 78 % osalise tööajaga tööd tehakse naiste poolt; ELis tervikuna töötab 19 % naistest ja 7 % meestest nn lühikese osalise tööajaga (alla 20 tunni nädalas), kuid üksnes 3 % meestest vanuses 35–49 aastat töötavad nn lühikese osalise tööajaga, võrreldes 18 % naistega samas vanuserühmas; märgib samuti, et osalise tööajaga kohti on kõige rohkem teatavates sektorites, üle 38 % osalise tööajaga töötajatest (nii nn lühikese kui ka nn olulise osaajaga (vahemikus 20–34 tundi nädalas)) töötavad hariduse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste, muude teenuste ning jae- või hulgimüügi sektoris; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et osalise tööajaga tööd, mis moodustas 2010. aastal Euroopa Liidus 19,2 % kogutööhõivest, teevad jätkuvalt põhiliselt naised; märgib, et ELis oli 2010. aastal 31,9 % töötavatest naistest osalise tööajaga tööl, samas kui meeste puhul oli see määr vaid 8,7 %, mis tähendab, et 78 % osalise tööajaga tööd tehakse naiste poolt; ELis tervikuna töötab 19 % naistest ja 7 % meestest nn lühikese osalise tööajaga (alla 20 tunni nädalas), kuid üksnes 3 % meestest vanuses 35–49 aastat töötavad nn lühikese osalise tööajaga, võrreldes 18 % naistega samas vanuserühmas; märgib samuti, et osalise tööajaga kohti on kõige rohkem teatavates sektorites, üle 38 % osalise tööajaga töötajatest (nii nn lühikese kui ka nn olulise osaajaga (vahemikus 20–34 tundi nädalas)) töötavad hariduse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste, muude teenuste ning jae- või hulgimüügi sektoris;

| 11. | juhib tähelepanu paindliku tööaja mõiste tavapäraseks muutumisele: üha rohkem töötatakse nädalavahetustel, ebakorrapäraselt ja ettenägematul ajal, tööpäeva pikendades, kuna nõudmine paindlikkuse järele on suurim osalise tööajaga töötajate seas, kes on enamasti naised, siis on need pigem naised kui mehed, kelle tööaeg nädalate lõikes pidevalt muutub, mis muudab pere- ja tööelu ühitamise veelgi raskemaks, seda eriti üksikemade ja sõltuvate pereliikmete eest hoolitsevate naiste jaoks; juhib tähelepanu sellele, et töölepingud peaksid olema kindlad ja tööaeg kindlaks määratud, kuid et töötaja soovil saaks pere- ja eraelu paremaks tööeluga ühitamiseks tööajas kokku leppida; rõhutab, et paindliku tööajaga töötamine peab olema töötaja enda valik, mitte kehtestatud ega peale surutud tööandja poolt; ei nõustu lepingusuhete paindlikkuse ja ebakindlusega, mis ei võimalda pereelu korraldamist ja stabiilsust; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu paindliku tööaja mõiste tavapäraseks muutumisele: üha rohkem töötatakse nädalavahetustel, ebakorrapäraselt ja ettenägematul ajal, tööpäeva pikendades, kuna nõudmine paindlikkuse järele on suurim osalise tööajaga töötajate seas, kes on enamasti naised, siis on need pigem naised kui mehed, kelle tööaeg nädalate lõikes pidevalt muutub, mis muudab pere- ja tööelu ühitamise veelgi raskemaks, seda eriti üksikemade ja sõltuvate pereliikmete eest hoolitsevate naiste jaoks; juhib tähelepanu sellele, et töölepingud peaksid olema kindlad ja tööaeg kindlaks määratud, kuid et töötaja soovil saaks pere- ja eraelu paremaks tööeluga ühitamiseks tööajas kokku leppida; rõhutab, et paindliku tööajaga töötamine peab olema töötaja enda valik, mitte kehtestatud ega peale surutud tööandja poolt; ei nõustu lepingusuhete paindlikkuse ja ebakindlusega, mis ei võimalda pereelu korraldamist ja stabiilsust;

| 12. | tuletab meelde, et paindlik töökorraldus on iseloomulik paljudele selle sektori töökohtadele, rõhutab, et ühelt poolt aitab suurem paindlikkus töökorralduses (tingimusel, et see on vabatahtlik ja juhitud töötajate tegelikest vajadustest ning et töötajatel on selle üle kontroll ning selgus tööaja ja osalise tööajaga töötamise korra suhtes) suurendada naiste võimalusi osaleda aktiivselt teenuste sektoris ning toetada töö-, pere- ja eraelu paremat ühitamist, kuid et teisalt võib paindlikkusel olla negatiivne mõju naiste palkadele ja pensionitele ning see võib tööl käivate naiste jaoks kaasa tuua negatiivseid tagajärgi, nagu ametlike lepingute, sotsiaalkindlustuse ja püsivate töösuhete puudumine; märgib, et see võib põhjustada ka olukorra, kus tööandjad ei taga piisavaid töötervishoiu ja tööohutuse tingimusi; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et paindlik töökorraldus on iseloomulik paljudele selle sektori töökohtadele, rõhutab, et ühelt poolt aitab suurem paindlikkus töökorralduses (tingimusel, et see on vabatahtlik ja juhitud töötajate tegelikest vajadustest ning et töötajatel on selle üle kontroll ning selgus tööaja ja osalise tööajaga töötamise korra suhtes) suurendada naiste võimalusi osaleda aktiivselt teenuste sektoris ning toetada töö-, pere- ja eraelu paremat ühitamist, kuid et teisalt võib paindlikkusel olla negatiivne mõju naiste palkadele ja pensionitele ning see võib tööl käivate naiste jaoks kaasa tuua negatiivseid tagajärgi, nagu ametlike lepingute, sotsiaalkindlustuse ja püsivate töösuhete puudumine; märgib, et see võib põhjustada ka olukorra, kus tööandjad ei taga piisavaid töötervishoiu ja tööohutuse tingimusi;

| 13. | rõhutab kodus töötamise tähtsust, mille populaarsus üha kasvab; tõstab esile asjaolu, et 90 % Saksamaa ja Rootsi ettevõtetest jagab oma töönädalat uuel viisil, hinnates oma personali aasta, ja mitte nädala töötundide alusel ning võimaldades meestel ja naistel töökohta jagada; |
| --- | --- |

13.

rõhutab kodus töötamise tähtsust, mille populaarsus üha kasvab; tõstab esile asjaolu, et 90 % Saksamaa ja Rootsi ettevõtetest jagab oma töönädalat uuel viisil, hinnates oma personali aasta, ja mitte nädala töötundide alusel ning võimaldades meestel ja naistel töökohta jagada;

| 14. | rõhutab vastuvõetavate töötingimuste tagamise olulisust, võttes arvesse õigusi, mis on muu hulgas seotud töötasu, tervishoiu- ja ohutusstandardite, töökohtade kättesaadavuse, karjääriväljavaadete, täiendõppe, jätkusuutlikku sotsiaalkindlustuse ja elukestva õppe võimalustega; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vastuvõetavate töötingimuste tagamise olulisust, võttes arvesse õigusi, mis on muu hulgas seotud töötasu, tervishoiu- ja ohutusstandardite, töökohtade kättesaadavuse, karjääriväljavaadete, täiendõppe, jätkusuutlikku sotsiaalkindlustuse ja elukestva õppe võimalustega;

| 15. | märgib, et 2010. aastal oli Euroopa Liidus tähtajalise lepinguga töötavate naiste osakaal 14,5 %, mis oli pisut suurem kui tähtajalise lepinguga meeste osakaal, mis oli 13 %; |
| --- | --- |

15.

märgib, et 2010. aastal oli Euroopa Liidus tähtajalise lepinguga töötavate naiste osakaal 14,5 %, mis oli pisut suurem kui tähtajalise lepinguga meeste osakaal, mis oli 13 %;

| 16. | tuletab veel kord meelde, et Euroopa Liidus teenivad naised keskmiselt 16,4 % vähem kui mehed; juhib tähelepanu asjaolule, et täites samasuguseid või võrdväärseid tööülesandeid kui mehed, ei saa naised meestega sama palka; märgib, et muul juhul töötavad nad enamasti teistsugustel ametikohtadel, kuna on säilinud ametialane vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon ja naised töötavad rohkem osalise tööajaga; kutsub üles liikmesriike, tööandjaid ja ametiühinguid välja arendama ja rakendama teostatavaid ja konkreetseid meetodeid töökohtade hindamiseks, mis aitaksid määrata, millised tööd on võrdse väärtusega, et kindlustada võrdne töötasu meestele ja naistele, ning julgustab ettevõtteid läbi viima iga-aastaseid võrdõigusliku tasustamise auditeid, avaldama saadud andmed maksimaalse läbipaistvuse nimel ning vähendama soopõhist palgalõhet; tõstab esile asjaolu, et soopõhine palgalõhe tekitab tihti lõhe vanaduspensionis, mis võib tuua kaasa olukorra, kus naised peavad elama allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

16.

tuletab veel kord meelde, et Euroopa Liidus teenivad naised keskmiselt 16,4 % vähem kui mehed; juhib tähelepanu asjaolule, et täites samasuguseid või võrdväärseid tööülesandeid kui mehed, ei saa naised meestega sama palka; märgib, et muul juhul töötavad nad enamasti teistsugustel ametikohtadel, kuna on säilinud ametialane vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon ja naised töötavad rohkem osalise tööajaga; kutsub üles liikmesriike, tööandjaid ja ametiühinguid välja arendama ja rakendama teostatavaid ja konkreetseid meetodeid töökohtade hindamiseks, mis aitaksid määrata, millised tööd on võrdse väärtusega, et kindlustada võrdne töötasu meestele ja naistele, ning julgustab ettevõtteid läbi viima iga-aastaseid võrdõigusliku tasustamise auditeid, avaldama saadud andmed maksimaalse läbipaistvuse nimel ning vähendama soopõhist palgalõhet; tõstab esile asjaolu, et soopõhine palgalõhe tekitab tihti lõhe vanaduspensionis, mis võib tuua kaasa olukorra, kus naised peavad elama allpool vaesuspiiri;

| 17. | rõhutab, kui oluline on jõustada Lissaboni lepingu artiklis 157 sätestatud naistele ja meestele sama töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte; viitab uuesti oma 24. mai 2012. aasta resolutsioonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise kohta (8) ja kordab palvet vaadata läbi direktiiv 2006/54/EÜ hiljemalt 15. veebruariks 2013; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, kui oluline on jõustada Lissaboni lepingu artiklis 157 sätestatud naistele ja meestele sama töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte; viitab uuesti oma 24. mai 2012. aasta resolutsioonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise kohta (8) ja kordab palvet vaadata läbi direktiiv 2006/54/EÜ hiljemalt 15. veebruariks 2013;

| 18. | täheldab murega, et suur hulk madalatest palkadest ja peaaegu kõik väga madalad palgad on seotud osalise tööajaga tööga ja ligi 80 % töötavatest inimestest, keda võib pidada vaeseks, on naised; rõhutab vajadust võtta konkreetseid meetmeid ebakindlate töösuhete vastu võitlemiseks teenindussektoris, kus see olukord kahjustab eriti naisi, ning seetõttu palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada ebakindlate töösuhetega võitlemise strateegia; |
| --- | --- |

18.

täheldab murega, et suur hulk madalatest palkadest ja peaaegu kõik väga madalad palgad on seotud osalise tööajaga tööga ja ligi 80 % töötavatest inimestest, keda võib pidada vaeseks, on naised; rõhutab vajadust võtta konkreetseid meetmeid ebakindlate töösuhete vastu võitlemiseks teenindussektoris, kus see olukord kahjustab eriti naisi, ning seetõttu palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada ebakindlate töösuhetega võitlemise strateegia;

| 19. | mõistab hukka küllaltki levinud diskrimineeriva tava, mis seisneb selles, et sama tüüpi töö puhul liigitatakse mehed ja naised erinevatesse ametiastmetesse, näiteks puhastusteenuse puhul on mehed hooldustehnikud ja naised puhastusteenindajad, millega õigustatakse naiste töö madalamalt tasustamist; |
| --- | --- |

19.

mõistab hukka küllaltki levinud diskrimineeriva tava, mis seisneb selles, et sama tüüpi töö puhul liigitatakse mehed ja naised erinevatesse ametiastmetesse, näiteks puhastusteenuse puhul on mehed hooldustehnikud ja naised puhastusteenindajad, millega õigustatakse naiste töö madalamalt tasustamist;

| 20. | märgib, et naiste haridustaseme tõusuga kaasneb harva tõus ametiredelil ja töölevõtu tingimuste paranemine, mistõttu võib öelda, et naised on sageli ülekvalifitseeritud; |
| --- | --- |

20.

märgib, et naiste haridustaseme tõusuga kaasneb harva tõus ametiredelil ja töölevõtu tingimuste paranemine, mistõttu võib öelda, et naised on sageli ülekvalifitseeritud;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuna naised töötavad üha rohkem osalise tööajaga, tööandjad aga eelistavad investeerida pigem tähtajatu töölepinguga töötajatesse, on naistel tunduvalt halvem ligipääs mitmesugustele täiendõppe ja kvalifikatsiooni tõstmise võimalustele, mis vähendab nende tööalase arengu võimalusi; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuna naised töötavad üha rohkem osalise tööajaga, tööandjad aga eelistavad investeerida pigem tähtajatu töölepinguga töötajatesse, on naistel tunduvalt halvem ligipääs mitmesugustele täiendõppe ja kvalifikatsiooni tõstmise võimalustele, mis vähendab nende tööalase arengu võimalusi;

| 22. | rõhutab, et kõikidel teenindussektori töötajatel (erilist tähelepanu tuleb seejuures pöörata kõige haavatavamatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele) peab olema pidev juurdepääs oskuste parandamise programmidele ja elukestvale õppele, et parandada nende tulevasi võimalusi tööturul ja vähendada oskuste ja pidevalt muutuvate töökohustuste vahelist ebakõla; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kõikidel teenindussektori töötajatel (erilist tähelepanu tuleb seejuures pöörata kõige haavatavamatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele) peab olema pidev juurdepääs oskuste parandamise programmidele ja elukestvale õppele, et parandada nende tulevasi võimalusi tööturul ja vähendada oskuste ja pidevalt muutuvate töökohustuste vahelist ebakõla;

| 23. | juhib tähelepanu naiste osaluse madalale osakaalule kutsehariduses teenindussektori elukestva õppe raamistikus ning kutsub liikmesriike üles rakendama sellele eesmärgile suunatud meetmeid; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu naiste osaluse madalale osakaalule kutsehariduses teenindussektori elukestva õppe raamistikus ning kutsub liikmesriike üles rakendama sellele eesmärgile suunatud meetmeid;

| 24. | rõhutab, et eakamate töötajate ja vanemate oskusi on pärast ajavahemikku, mil nad hoolitsesid laste ja sõltuvate pereliikmete eest, vaja tööturule naasmise korral ajakohastada; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et eakamate töötajate ja vanemate oskusi on pärast ajavahemikku, mil nad hoolitsesid laste ja sõltuvate pereliikmete eest, vaja tööturule naasmise korral ajakohastada;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2010. aastal oli Euroopa suuremates ettevõtetes kõigest üks seitsmest juhatuse liikmest naissoost (13,7 %) ja ainult 3,4 % suurettevõtte juhatuse esimeestest olid naised; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2010. aastal oli Euroopa suuremates ettevõtetes kõigest üks seitsmest juhatuse liikmest naissoost (13,7 %) ja ainult 3,4 % suurettevõtte juhatuse esimeestest olid naised;

| 26. | rõhutab, et on oluline teha jõupingutusi selle nimel, et teadusuuringute sektoris töötaks rohkem naisi ning juhib tähelepanu asjaolule, et naised võivad mängida otsustavat rolli uute ja innovatiivsete süsteemide, toodete ja teenuste arendamisel teenindussektoris, eriti seetõttu, et kuigi naised teevad 80 % maailma ostuotsustest, on enamik tooteid, kaasa arvatud 90 % tehnilistest toodetest, kavandatud meeste poolt; on arvamusel, et naiste suurem osalemine innovatsiooniprotsessides avaks uusi turge ja suurendaks ettevõtete konkurentsivõimet; on arvamusel, et innovatiivsed teenused on ülimalt olulised tulevikuprobleemidega toimetulekuks, eelkõige seoses elanikkonna vananemisest tingitud suureneva nõudmisega hooldusteenuste järele, ning et innovatiivsed teenused võivad koos heade sidevõimaluste ja kaubandusteenustega parandada kogu Euroopa Liidus inimeste elu- ja töötingimusi nii linnas kui ka maal; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et on oluline teha jõupingutusi selle nimel, et teadusuuringute sektoris töötaks rohkem naisi ning juhib tähelepanu asjaolule, et naised võivad mängida otsustavat rolli uute ja innovatiivsete süsteemide, toodete ja teenuste arendamisel teenindussektoris, eriti seetõttu, et kuigi naised teevad 80 % maailma ostuotsustest, on enamik tooteid, kaasa arvatud 90 % tehnilistest toodetest, kavandatud meeste poolt; on arvamusel, et naiste suurem osalemine innovatsiooniprotsessides avaks uusi turge ja suurendaks ettevõtete konkurentsivõimet; on arvamusel, et innovatiivsed teenused on ülimalt olulised tulevikuprobleemidega toimetulekuks, eelkõige seoses elanikkonna vananemisest tingitud suureneva nõudmisega hooldusteenuste järele, ning et innovatiivsed teenused võivad koos heade sidevõimaluste ja kaubandusteenustega parandada kogu Euroopa Liidus inimeste elu- ja töötingimusi nii linnas kui ka maal;

| 27. | rõhutab asjaolu, et kuna paljud naised otsustavad jätkuvalt koolituse kasuks teenindussektoris ja koguvad seeläbi järk-järgult ärikogemusi ja teadmisi kaubanduse vallas, on naisettevõtluse edendamiseks veel piisavalt tegevusruumi; on arvamusel, et tõhusaks panustamiseks naiste ettevõtlikkusse ja ettevõtlusse on teenindussektoris vaja luua samasugused tingimused kui tootmissektoris; tunneb sellega seoses heameelt, et mikrokrediidi tegevussuunda jätkatakse ELi sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmis eraldi tegevussuunana ning rõhutab mikrokrediitide tähtsust naisettevõtjate ja tööturul haavatavamas olukorras olevate inimeste toetamise vahendina teenindussektoris; kiidab heaks komisjoni teatise sotsiaalse ettevõtluse algatuse kohta (COM(2011)0682), kuna sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas töötavad enamasti naised; |
| --- | --- |

27.

rõhutab asjaolu, et kuna paljud naised otsustavad jätkuvalt koolituse kasuks teenindussektoris ja koguvad seeläbi järk-järgult ärikogemusi ja teadmisi kaubanduse vallas, on naisettevõtluse edendamiseks veel piisavalt tegevusruumi; on arvamusel, et tõhusaks panustamiseks naiste ettevõtlikkusse ja ettevõtlusse on teenindussektoris vaja luua samasugused tingimused kui tootmissektoris; tunneb sellega seoses heameelt, et mikrokrediidi tegevussuunda jätkatakse ELi sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmis eraldi tegevussuunana ning rõhutab mikrokrediitide tähtsust naisettevõtjate ja tööturul haavatavamas olukorras olevate inimeste toetamise vahendina teenindussektoris; kiidab heaks komisjoni teatise sotsiaalse ettevõtluse algatuse kohta (COM(2011)0682), kuna sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas töötavad enamasti naised;

| 28. | märgib, et teenindussektoris töötab rohkem naisi juhtivatel ametikohtadel sellistel aladel, nagu jaemüük ja hotellindus, kuigi edasiminekut on märgata ka vähem traditsioonilistes valdkondades, nagu kindlustus ja pangandus, ning et enamjaolt juhivad naised väikeettevõtteid või palgatöölisteta ettevõtteid; märgib samuti, et suurtes organisatsioonides jõuavad naised juhtivatele ametikohtadele aladel, mis on ettevõtte jaoks vähem tähtsad, nagu personali- ja haldustöö; julgustab ettevõtteid võimaldama noorematele töötajatele korrapäraseid koolitusi ning rakendama tõhusaid ema-, isa- ja vanematoetuste kavasid; |
| --- | --- |

28.

märgib, et teenindussektoris töötab rohkem naisi juhtivatel ametikohtadel sellistel aladel, nagu jaemüük ja hotellindus, kuigi edasiminekut on märgata ka vähem traditsioonilistes valdkondades, nagu kindlustus ja pangandus, ning et enamjaolt juhivad naised väikeettevõtteid või palgatöölisteta ettevõtteid; märgib samuti, et suurtes organisatsioonides jõuavad naised juhtivatele ametikohtadele aladel, mis on ettevõtte jaoks vähem tähtsad, nagu personali- ja haldustöö; julgustab ettevõtteid võimaldama noorematele töötajatele korrapäraseid koolitusi ning rakendama tõhusaid ema-, isa- ja vanematoetuste kavasid;

| 29. | kutsub üles kaotama nn klaaslae efekti avalikus teenistuses, mis takistab naistel kõrgema vastutusega töökohti saada; märgib, et avalik sektor peab olema selles osas eeskujuks; |
| --- | --- |

29.

kutsub üles kaotama nn klaaslae efekti avalikus teenistuses, mis takistab naistel kõrgema vastutusega töökohti saada; märgib, et avalik sektor peab olema selles osas eeskujuks;

| 30. | rõhutab, et teenindussektori varimajanduses töötab rohkem naisi kui mehi osaliselt seetõttu, et alad, millega tegelevad traditsiooniliselt naised (koduabilised või inimeste hooldajad), on vähem reguleeritud; märgib, et teisest küljest on varimajanduse osakaal majanduskriisi tulemusena suurenenud, kuigi selle täpset ulatust on väga raske määratleda, kuna puuduvad usaldusväärsed andmed selle mõju ja mastaabi kohta; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et teenindussektori varimajanduses töötab rohkem naisi kui mehi osaliselt seetõttu, et alad, millega tegelevad traditsiooniliselt naised (koduabilised või inimeste hooldajad), on vähem reguleeritud; märgib, et teisest küljest on varimajanduse osakaal majanduskriisi tulemusena suurenenud, kuigi selle täpset ulatust on väga raske määratleda, kuna puuduvad usaldusväärsed andmed selle mõju ja mastaabi kohta;

| 31. | kiidab heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi töödokumendi isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta ning kutsub liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja teisi sidusrühmi üles võtma vastu komisjoni üleskutse seda teemat aktiivselt arutada; |
| --- | --- |

31.

kiidab heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi töödokumendi isiku- ja majapidamisteenuste tööhõivepotentsiaali ärakasutamise kohta ning kutsub liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja teisi sidusrühmi üles võtma vastu komisjoni üleskutse seda teemat aktiivselt arutada;

| 32. | palub liikmesriikidel töötada välja poliitika varimajanduse ebaametlike töötajate ametlikeks töötajateks muutmiseks, seades sisse näiteks maksusoodustused ja teenuste soetamist võimaldavaid tähikud; palub välja arendada programmi teenindussektori töötajatele teabe andmiseks nende õiguste kohta ja nende organiseerumise edendamiseks; kutsub üles käivitama tööandjatele ja avalikkusele suunatud algatusi, mis tõstaks teadlikkust mitteametliku ebakorrapärase töö negatiivse mõju ja tagajärgede kohta, sh töötervishoiule ja -ohutusele; |
| --- | --- |

32.

palub liikmesriikidel töötada välja poliitika varimajanduse ebaametlike töötajate ametlikeks töötajateks muutmiseks, seades sisse näiteks maksusoodustused ja teenuste soetamist võimaldavaid tähikud; palub välja arendada programmi teenindussektori töötajatele teabe andmiseks nende õiguste kohta ja nende organiseerumise edendamiseks; kutsub üles käivitama tööandjatele ja avalikkusele suunatud algatusi, mis tõstaks teadlikkust mitteametliku ebakorrapärase töö negatiivse mõju ja tagajärgede kohta, sh töötervishoiule ja -ohutusele;

| 33. | palub komisjonil tellida sõltumatu uuring koduhooldusteenuste sektori liberaliseerimise mõjude kohta töötajate olukorrale ja tingimustele; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil tellida sõltumatu uuring koduhooldusteenuste sektori liberaliseerimise mõjude kohta töötajate olukorrale ja tingimustele;

| 34. | väljendab muret teenindussektoris töötavate naissoost sisserändajate ja mitteametlikult töötajate olukorra pärast, eelkõige nende inimeste pärast, kes töötavad eramajapidamistes, suuremalt jaolt ilma töölepinguta, ebakindlas töösuhtes või koduabilisena kehvades töötingimustes, oluliselt madalama töötasu eest kui ametlikult töötajad ning ilma mingite sotsiaalsete õigusteta; rõhutab seetõttu asjakohaste poliitikameetmete vajadust selleks, et tagada võõrtöölistele põhilised inimõigused, sh õigus tervishoiule, õiglastele töötingimustele, haridusele ja koolitustele, moraalsele ja füüsilisele puutumatusele ja võrdsusele seaduse ees; kutsub üles liikmesriike läbi vaatama oma riiklikku poliitikat ja praktikat, et pöörata rohkem tähelepanu töölevõtmise tavadele, teabele juurdepääsule ja inimõiguste kaitsmisele ning julgustada töötajaid teatama ekspluateerivatest töötingimustest ilma, et see ohustaks nende elanikustaatust; |
| --- | --- |

34.

väljendab muret teenindussektoris töötavate naissoost sisserändajate ja mitteametlikult töötajate olukorra pärast, eelkõige nende inimeste pärast, kes töötavad eramajapidamistes, suuremalt jaolt ilma töölepinguta, ebakindlas töösuhtes või koduabilisena kehvades töötingimustes, oluliselt madalama töötasu eest kui ametlikult töötajad ning ilma mingite sotsiaalsete õigusteta; rõhutab seetõttu asjakohaste poliitikameetmete vajadust selleks, et tagada võõrtöölistele põhilised inimõigused, sh õigus tervishoiule, õiglastele töötingimustele, haridusele ja koolitustele, moraalsele ja füüsilisele puutumatusele ja võrdsusele seaduse ees; kutsub üles liikmesriike läbi vaatama oma riiklikku poliitikat ja praktikat, et pöörata rohkem tähelepanu töölevõtmise tavadele, teabele juurdepääsule ja inimõiguste kaitsmisele ning julgustada töötajaid teatama ekspluateerivatest töötingimustest ilma, et see ohustaks nende elanikustaatust;

| 35. | ergutab liikmesriike viivitamata ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189 koduabiliste kohta, mille kolmepoolne organisatsioon võttis vastu 2011. aastal ja mille eesmärk on tagada koduabilistele vastuvõetavad töötingimused ja samad põhilised tööõigused, nagu on teistel töötajatel ning toetada ametliku majapidamis- ja hooldusteenuste sektori väljaarendamist; |
| --- | --- |

35.

ergutab liikmesriike viivitamata ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189 koduabiliste kohta, mille kolmepoolne organisatsioon võttis vastu 2011. aastal ja mille eesmärk on tagada koduabilistele vastuvõetavad töötingimused ja samad põhilised tööõigused, nagu on teistel töötajatel ning toetada ametliku majapidamis- ja hooldusteenuste sektori väljaarendamist;

| 36. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda isiku- ja majapidamisteenuste sektoris erikorra kehtestamist, et reguleerida laialt levinud deklareerimata töö fenomeni, mis puudutab eelkõige naisi, ja tagada nii vastuvõetavad töötingimused; palub liikmesriikidel anda aru oma jõupingutustest deklareerimata töö vastu võitlemisel riiklike reformikavade raames, mille esitamisel toetuti Euroopa 2020. aasta strateegiale; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda isiku- ja majapidamisteenuste sektoris erikorra kehtestamist, et reguleerida laialt levinud deklareerimata töö fenomeni, mis puudutab eelkõige naisi, ja tagada nii vastuvõetavad töötingimused; palub liikmesriikidel anda aru oma jõupingutustest deklareerimata töö vastu võitlemisel riiklike reformikavade raames, mille esitamisel toetuti Euroopa 2020. aasta strateegiale;

| 37. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid haavatavate töötajate, eelkõige väheste oskustega, töötute, noorte ja eakate töötajate, puuetega inimeste, vaimsete puuetega inimeste või vähemusrühmadesse kuuluvate töötajate, näiteks võõrtöötajate ja romade tööturule integreerimiseks, kasutades selleks sihipärast ja vajadustele kohandatud kutsenõustamist, koolitus- ja praktikaprogramme; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid haavatavate töötajate, eelkõige väheste oskustega, töötute, noorte ja eakate töötajate, puuetega inimeste, vaimsete puuetega inimeste või vähemusrühmadesse kuuluvate töötajate, näiteks võõrtöötajate ja romade tööturule integreerimiseks, kasutades selleks sihipärast ja vajadustele kohandatud kutsenõustamist, koolitus- ja praktikaprogramme;

| 38. | märgib, et majanduskriis ja niinimetatud kokkuhoiumeetmed on toonud kaasa soolise võrdõiguslikkuse meetmete kärpimise ning on täiendavaks takistuseks soolise võrdsuse põhimõtte rakendamisele, seda eelkõige seoses töökaotusega, juurdepääsuga uutele töökohtadele ja naiste ebakindla olukorra halvenemisega, mis koos asjaoluga, et meeste tööhõive määr paraneb üldjuhul kiiremini kui naiste oma, mõjub kahjulikult naiste tööhõivele teenindussektoris, nende karjäärile ning pensionile; palub komisjonil koguda andmeid kokkuhoiumeetmete mõju kohta naistele tööturul, pöörates eriti tähelepanu teenindussektorile; rõhutab sotsiaal- ja majandusprobleemide suurema omavahelise sõltuvuse tunnistamise vajadust, kuna sotsiaalsetele probleemidele suurema tähelepanu pööramine on eelduseks soolise võrdõigusetuse ilmingutele tõhusa lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

38.

märgib, et majanduskriis ja niinimetatud kokkuhoiumeetmed on toonud kaasa soolise võrdõiguslikkuse meetmete kärpimise ning on täiendavaks takistuseks soolise võrdsuse põhimõtte rakendamisele, seda eelkõige seoses töökaotusega, juurdepääsuga uutele töökohtadele ja naiste ebakindla olukorra halvenemisega, mis koos asjaoluga, et meeste tööhõive määr paraneb üldjuhul kiiremini kui naiste oma, mõjub kahjulikult naiste tööhõivele teenindussektoris, nende karjäärile ning pensionile; palub komisjonil koguda andmeid kokkuhoiumeetmete mõju kohta naistele tööturul, pöörates eriti tähelepanu teenindussektorile; rõhutab sotsiaal- ja majandusprobleemide suurema omavahelise sõltuvuse tunnistamise vajadust, kuna sotsiaalsetele probleemidele suurema tähelepanu pööramine on eelduseks soolise võrdõigusetuse ilmingutele tõhusa lahenduse leidmiseks;

| 39. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Euroopa töötingimuste viiendale uuringule (aprill 2012) teatas 18 % töötajatest, et nende töö- ja eraelu ei ole tasakaalus; rõhutab vajadust tugineda pere- ja tööelu ühitamisel tugevamale poliitikale ning nõuab eelkõige rohkem riiklikke, tasuta ja kvaliteetseid ühiskondlikke teenuseid ja võimalusi, et pakkuda laste ja muude sõltuvate pereliikmete hooldust, mis sobiksid pere- ja isikliku elu ning kutsetegevuse ühitamisega nii maal kui ka linnas; rõhutab, et hooldusvõimaluste pakkumine aitab ka vähendada naiste vaesust, kuna see võimaldab neil tööle asuda; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Euroopa töötingimuste viiendale uuringule (aprill 2012) teatas 18 % töötajatest, et nende töö- ja eraelu ei ole tasakaalus; rõhutab vajadust tugineda pere- ja tööelu ühitamisel tugevamale poliitikale ning nõuab eelkõige rohkem riiklikke, tasuta ja kvaliteetseid ühiskondlikke teenuseid ja võimalusi, et pakkuda laste ja muude sõltuvate pereliikmete hooldust, mis sobiksid pere- ja isikliku elu ning kutsetegevuse ühitamisega nii maal kui ka linnas; rõhutab, et hooldusvõimaluste pakkumine aitab ka vähendada naiste vaesust, kuna see võimaldab neil tööle asuda;

| 40. | rõhutab, et meeste aktiivne osalemine töö- ja pereelu ühitamise meetmetes, nagu osalise tööajaga töö, on oluline töö- ja pereelu vahelise tasakaalu saavutamiseks, kuna nii mehed kui ka naised võiksid kasu saada perekonnasõbralikust tööhõivepoliitikast ning tasustamata töö ja koduste kohustuste jagamisest; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada otsustavaid poliitilisi meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpidega ja julgustada mehi osalema hooldamises ja kodutöödes, eelkõige vanema- ja isapuhkuse võtmise stiimulitega meeste jaoks, mis tugevdab nende vanemaõigusi ning samaaegselt soodustab meeste ja naiste võrdõiguslikkust, samuti edendab see asjakohasemat vastutuse jagamist perekonnas ja majapidamises ning parandab naiste võimalusi osaleda täielikult tööturul; soovitab, et liikmesriigid peaksid soolist võrdõiguslikkust tagavate seadusandlike ja hariduslike meetmete kaudu nõuetekohaselt kohaldama nõukogu direktiivi 2010/18/EL vanemapuhkuse kohta (9); |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et meeste aktiivne osalemine töö- ja pereelu ühitamise meetmetes, nagu osalise tööajaga töö, on oluline töö- ja pereelu vahelise tasakaalu saavutamiseks, kuna nii mehed kui ka naised võiksid kasu saada perekonnasõbralikust tööhõivepoliitikast ning tasustamata töö ja koduste kohustuste jagamisest; palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada otsustavaid poliitilisi meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpidega ja julgustada mehi osalema hooldamises ja kodutöödes, eelkõige vanema- ja isapuhkuse võtmise stiimulitega meeste jaoks, mis tugevdab nende vanemaõigusi ning samaaegselt soodustab meeste ja naiste võrdõiguslikkust, samuti edendab see asjakohasemat vastutuse jagamist perekonnas ja majapidamises ning parandab naiste võimalusi osaleda täielikult tööturul; soovitab, et liikmesriigid peaksid soolist võrdõiguslikkust tagavate seadusandlike ja hariduslike meetmete kaudu nõuetekohaselt kohaldama nõukogu direktiivi 2010/18/EL vanemapuhkuse kohta (9);

| 41. | palub komisjonil ja nõukogul vastu võtta tegevuskava selle kohta, kuidas saavutada Barcelonas seatud eesmärgid seoses laste hooldusteenuste osutamisega ning kehtestada ajakava sihttasemete järkjärguliseks suurendamiseks; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ja nõukogul vastu võtta tegevuskava selle kohta, kuidas saavutada Barcelonas seatud eesmärgid seoses laste hooldusteenuste osutamisega ning kehtestada ajakava sihttasemete järkjärguliseks suurendamiseks;

| 42. | juhib tähelepanu naiste piiratud võimalustele kohanemisel tänapäevase üleilmastuva tööturu nõudmistega, kus töötaja hädavajalikuks omaduseks on suur liikuvus ning võime võtta vastu töökoht elukohast eemal, mis naiste puhul on sageli võimatu, kuna nad on rohkem hõivatud laste kasvatamise ja kodu eest hoolitsemisega, mistõttu nad ei saa täiel määral ära kasutada tööturu võimalusi; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu naiste piiratud võimalustele kohanemisel tänapäevase üleilmastuva tööturu nõudmistega, kus töötaja hädavajalikuks omaduseks on suur liikuvus ning võime võtta vastu töökoht elukohast eemal, mis naiste puhul on sageli võimatu, kuna nad on rohkem hõivatud laste kasvatamise ja kodu eest hoolitsemisega, mistõttu nad ei saa täiel määral ära kasutada tööturu võimalusi;

| 43. | kutsub nõukogu üles lõpetama ummikseisu rasedate töötajate direktiivi muutmise küsimuses ja kiitma heaks parlamendi esitatud ettepaneku, millega soositakse paindlikkust, et EL saaks teha edusamme rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate õiguste kaitse ja nende töötingimuste parandamise valdkonnas; rõhutab sellega seoses, et on oluline kaitsta tõhusalt emasid ja isasid i) rasedusaegse ja -järgse vallandamise, ii) rasedus- ja sünnituspuhkuse aegse palgakärpimise ning iii) tööle naasmisel ametikoha kategooria alandamise või palgakärbete eest; rõhutab vajadust tagada, et ka firmade ebatüüpilised töötajad, näiteks asendajad, vabakutselised töötajad ja muud ajutised töötajad saaksid kasutada oma õigusi ulatuseni, mis kajastab iga töötaja tööalaseid saavutusi enne rasedust ja sünnitust, ja et neile oleks tagatud võimalikult võrdväärne kohtlemine sama valdkonna püsivatest töötajatest kolleegidega; |
| --- | --- |

43.

kutsub nõukogu üles lõpetama ummikseisu rasedate töötajate direktiivi muutmise küsimuses ja kiitma heaks parlamendi esitatud ettepaneku, millega soositakse paindlikkust, et EL saaks teha edusamme rasedate ja hiljuti sünnitanud töötajate õiguste kaitse ja nende töötingimuste parandamise valdkonnas; rõhutab sellega seoses, et on oluline kaitsta tõhusalt emasid ja isasid i) rasedusaegse ja -järgse vallandamise, ii) rasedus- ja sünnituspuhkuse aegse palgakärpimise ning iii) tööle naasmisel ametikoha kategooria alandamise või palgakärbete eest; rõhutab vajadust tagada, et ka firmade ebatüüpilised töötajad, näiteks asendajad, vabakutselised töötajad ja muud ajutised töötajad saaksid kasutada oma õigusi ulatuseni, mis kajastab iga töötaja tööalaseid saavutusi enne rasedust ja sünnitust, ja et neile oleks tagatud võimalikult võrdväärne kohtlemine sama valdkonna püsivatest töötajatest kolleegidega;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike koostama subsidiaarsuse põhimõtet järgides ja tööturu osapooltega konsulteerides strateegiaid miinimumstandardite kehtestamiseks teenindussektoris, sh tavalepingud ja kollektiivlepingud, ning seada eesmärgiks horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni negatiivsete tagajärgedega tegelemise; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike koostama subsidiaarsuse põhimõtet järgides ja tööturu osapooltega konsulteerides strateegiaid miinimumstandardite kehtestamiseks teenindussektoris, sh tavalepingud ja kollektiivlepingud, ning seada eesmärgiks horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni negatiivsete tagajärgedega tegelemise;

| 45. | rõhutab vajadust võidelda naistevastase vägivalla mis tahes vormide vastu teenindussektoris, kaasa arvatud majanduslik vägivald, psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine töökohal, seksuaalne kuritarvitamine ja inimkaubandus; |
| --- | --- |

45.

rõhutab vajadust võidelda naistevastase vägivalla mis tahes vormide vastu teenindussektoris, kaasa arvatud majanduslik vägivald, psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine töökohal, seksuaalne kuritarvitamine ja inimkaubandus;

| 46. | rõhutab, et komisjonil ja liikmesriikidel on vaja tagada, et teenindussektoris töötavate naiste töötingimused (tehtava töö raskus ja ohud ning töökeskkond) oleksid vastavuses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1998. aasta juunis vastu võetud töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooniga ning selle põhiliste erikonventsioonidega; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et komisjonil ja liikmesriikidel on vaja tagada, et teenindussektoris töötavate naiste töötingimused (tehtava töö raskus ja ohud ning töökeskkond) oleksid vastavuses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1998. aasta juunis vastu võetud töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooniga ning selle põhiliste erikonventsioonidega;

| 47. | palub liikmesriikidel rakendada meetmeid isiklike teenuste, näiteks massaaži- ja saunateenuste kuritarvitamise suhtes, kui nende varjus osutatakse seksuaalteenuseid, nende osutamine on pealesunnitud ja seda kontrollivad inimkaubanduse võrgustikud; |
| --- | --- |

47.

palub liikmesriikidel rakendada meetmeid isiklike teenuste, näiteks massaaži- ja saunateenuste kuritarvitamise suhtes, kui nende varjus osutatakse seksuaalteenuseid, nende osutamine on pealesunnitud ja seda kontrollivad inimkaubanduse võrgustikud;

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama suurele hulgale teenindussektoris liikuvatele töötajatele sotsiaalsete ja tööalaste õiguste kaitse ning võitlema igasuguse ärakasutamise ja sotsiaalse tõrjutuse riski vastu, tehes kindlaks, et töötajate õigusi käsitlev teave oleks kergesti kättesaadav; rõhutab, et tööalane liikuvus peaks olema vabatahtlik; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama suurele hulgale teenindussektoris liikuvatele töötajatele sotsiaalsete ja tööalaste õiguste kaitse ning võitlema igasuguse ärakasutamise ja sotsiaalse tõrjutuse riski vastu, tehes kindlaks, et töötajate õigusi käsitlev teave oleks kergesti kättesaadav; rõhutab, et tööalane liikuvus peaks olema vabatahtlik;

| 49. | märgib vajadust edendada algse ja elukestva koolituse programme naistele, mis oleksid suunatud eesmärgile arendada teaduslikke ja tehnilisi oskusi, mida on vaja töö leidmiseks ja karjääri arendamiseks; |
| --- | --- |

49.

märgib vajadust edendada algse ja elukestva koolituse programme naistele, mis oleksid suunatud eesmärgile arendada teaduslikke ja tehnilisi oskusi, mida on vaja töö leidmiseks ja karjääri arendamiseks;

| 50. | märgib, et kuigi suureneb pidevalt naiste arv, kes oskavad arvutit ja internetti kasutada algtasemel, valitseb arvutioskustes endiselt märkimisväärne erinevus, mis moodustab osa soolisest digitaalsest lõhest ja piirab naiste juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, mis omakorda raskendab naistel kvalifitseeritud töö saamist ning seekaudu suurendab ebavõrdsust kodumajapidamistes, kogukondades, tööturul ja kogu majanduses; palub seetõttu teha jõupingutusi, et soodustataks uue tehnoloogia kättesaadavust naiste jaoks, andes neile eelisõiguse osaleda tasuta väljaõppe kursustel; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles töötama Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate projektide kaudu välja tasuta arvutikursusi, andes sellega naistele võimaluse omandada uusi tehnilisi oskusi tehnoloogia- ja informaatika alal, mis parandaks naiste tööhõive suurendamise võimalusi teenindussektoris; palub valitsustel rakendada poliitilisi meetmeid (nagu reklaamikampaaniad ja konkreetsed stipendiumid), mille eesmärgiks on naisüliõpilaste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kursustel osalemise taseme suurendamine; |
| --- | --- |

50.

märgib, et kuigi suureneb pidevalt naiste arv, kes oskavad arvutit ja internetti kasutada algtasemel, valitseb arvutioskustes endiselt märkimisväärne erinevus, mis moodustab osa soolisest digitaalsest lõhest ja piirab naiste juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, mis omakorda raskendab naistel kvalifitseeritud töö saamist ning seekaudu suurendab ebavõrdsust kodumajapidamistes, kogukondades, tööturul ja kogu majanduses; palub seetõttu teha jõupingutusi, et soodustataks uue tehnoloogia kättesaadavust naiste jaoks, andes neile eelisõiguse osaleda tasuta väljaõppe kursustel; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles töötama Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate projektide kaudu välja tasuta arvutikursusi, andes sellega naistele võimaluse omandada uusi tehnilisi oskusi tehnoloogia- ja informaatika alal, mis parandaks naiste tööhõive suurendamise võimalusi teenindussektoris; palub valitsustel rakendada poliitilisi meetmeid (nagu reklaamikampaaniad ja konkreetsed stipendiumid), mille eesmärgiks on naisüliõpilaste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kursustel osalemise taseme suurendamine;

| 51. | nõuab tugevat ühiskondlikku dialoogi ning tööandjate ja töötajate esindajate kaasamist sotsiaal- ja tööõiguste kaitse, töötushüvitiste ja esindusõigustega seotud ELi prioriteetide kindlaksmääramisse teenindussektoris; |
| --- | --- |

51.

nõuab tugevat ühiskondlikku dialoogi ning tööandjate ja töötajate esindajate kaasamist sotsiaal- ja tööõiguste kaitse, töötushüvitiste ja esindusõigustega seotud ELi prioriteetide kindlaksmääramisse teenindussektoris;

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järelduste lisa.

(2)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(3)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(4)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0069.

(6)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 77.

(7)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0225.

(9)  ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/56

---

Teisipäev, 11. september 2012Haridus, koolitus ja Euroopa 2020

P7_TA(2012)0323

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon hariduse, koolituse ja Euroopa 2020 kohta (2012/2045(INI))

2013/C 353 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas” (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas” (COM(2011)0902),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust, mis käsitleb juhtalgatust „Noorte liikuvus” – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas (3),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kooli poolelijätmise vähendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kooli poolelijätmise vähendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (5),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni elukestva õppimise panuse kohta teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni elukestva õppimise panuse kohta teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0247/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0247/2012),

| A. | arvestades, et hoolimata mõningasest olukorra paranemisest hariduse ja koolituse valdkonnas, ei ole enamiku ELi elanike jaoks elukestev õpe endiselt tegelikkus ning mõned näitajad teevad murelikuks; arvestades, et lisaks üldhariduslikule ja kutsekoolitusele tuleks rõhutada ka formaalse ja mitteformaalse täiskasvanute koolituse olulisust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hoolimata mõningasest olukorra paranemisest hariduse ja koolituse valdkonnas, ei ole enamiku ELi elanike jaoks elukestev õpe endiselt tegelikkus ning mõned näitajad teevad murelikuks; arvestades, et lisaks üldhariduslikule ja kutsekoolitusele tuleks rõhutada ka formaalse ja mitteformaalse täiskasvanute koolituse olulisust;

| B. | arvestades, et elukestva õppe strateegiad ei ole paljudes liikmesriikides siiski veel nõuetekohaselt rakendatud, kuigi nad on strateegia „Euroopa 2020” oluline osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et elukestva õppe strateegiad ei ole paljudes liikmesriikides siiski veel nõuetekohaselt rakendatud, kuigi nad on strateegia „Euroopa 2020” oluline osa;

| C. | arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika peab pakkuma elukestva õppe võimalusi kõigile, olenemata vanusest, puudest, soost, rassist ja etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, seksuaalsest sättumusest ning keelelisest ja sotsiaalmajanduslikust taustast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika peab pakkuma elukestva õppe võimalusi kõigile, olenemata vanusest, puudest, soost, rassist ja etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, seksuaalsest sättumusest ning keelelisest ja sotsiaalmajanduslikust taustast;

| D. | arvestades, et eri rühmadesse kuuluvate inimeste õppimisvõimalused on endiselt piiratud ja nende vajadustega halvasti kohandatud; arvestades lisaks, et nii põlisrahvad kui ka erinevad keele- ja kultuurivähemused peaksid saama õppida oma keeles; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eri rühmadesse kuuluvate inimeste õppimisvõimalused on endiselt piiratud ja nende vajadustega halvasti kohandatud; arvestades lisaks, et nii põlisrahvad kui ka erinevad keele- ja kultuurivähemused peaksid saama õppida oma keeles;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu väljatoomiseks praegusest kriisist peab majanduskasv põhinema kõigepealt haridusel, teadmistel, innovatsioonil ja asjakohasel sotsiaalpoliitikal, ja seetõttu on selle otsustava perioodi läbimiseks oluline rakendada selle valdkonna poliitikat strateegia „Euroopa 2020” raamistikus nõuetekohaselt ja täies ulatuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu väljatoomiseks praegusest kriisist peab majanduskasv põhinema kõigepealt haridusel, teadmistel, innovatsioonil ja asjakohasel sotsiaalpoliitikal, ja seetõttu on selle otsustava perioodi läbimiseks oluline rakendada selle valdkonna poliitikat strateegia „Euroopa 2020” raamistikus nõuetekohaselt ja täies ulatuses;

| F. | arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika kujundamine on liikmesriikide avalik kohustus ning arvestades, et need valdkonnad nõuavad piisavat riigipoolset rahastamist, et tagada võrdne juurdepääs haridusele ilma sotsiaalse, majandusliku, kultuurilise, rassilise või poliitilise diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika kujundamine on liikmesriikide avalik kohustus ning arvestades, et need valdkonnad nõuavad piisavat riigipoolset rahastamist, et tagada võrdne juurdepääs haridusele ilma sotsiaalse, majandusliku, kultuurilise, rassilise või poliitilise diskrimineerimiseta;

| G. | arvestades, et haridus- ja koolitussüsteemidega seotud üleeuroopalised kokkuhoiumeetmed ja nendega kaasnevad eelarvekärped seavad ohtu peamise ühtekuuluvust ja majanduskasvu edendava mõjuri ning kahjustavad eesmärki luua Euroopas teadmistepõhine majandus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et haridus- ja koolitussüsteemidega seotud üleeuroopalised kokkuhoiumeetmed ja nendega kaasnevad eelarvekärped seavad ohtu peamise ühtekuuluvust ja majanduskasvu edendava mõjuri ning kahjustavad eesmärki luua Euroopas teadmistepõhine majandus;

| H. | arvestades, et oma riiklike haridus- ja koolitussüsteemide edendamiseks peavad liikmesriigid jätkama koostööd ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma riiklike haridus- ja koolitussüsteemide edendamiseks peavad liikmesriigid jätkama koostööd ja parimate tavade vahetamist;

| I. | arvestades, et õppimisega seotud liikuvusele on jätkuvalt suureks takistuseks ebapiisav keeleoskus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õppimisega seotud liikuvusele on jätkuvalt suureks takistuseks ebapiisav keeleoskus;

| J. | arvestades, et üks eduka haridus- ja koolitusstrateegia eesmärkidest peaks olema õppuritele selliste oskuste ja pädevuste andmine, mis on vajalikud nende isikliku arengu ja kodanikuaktiivsuse seisukohast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üks eduka haridus- ja koolitusstrateegia eesmärkidest peaks olema õppuritele selliste oskuste ja pädevuste andmine, mis on vajalikud nende isikliku arengu ja kodanikuaktiivsuse seisukohast;

| K. | arvestades, et elukestva õppe määratlus peaks praegustes demograafilistes oludes tõeliselt tähendama elukestvust ja arvestades, et jätkuvalt tuleks vanemate inimeste kogutud teadmiste potentsiaali paremini arvesse võtta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et elukestva õppe määratlus peaks praegustes demograafilistes oludes tõeliselt tähendama elukestvust ja arvestades, et jätkuvalt tuleks vanemate inimeste kogutud teadmiste potentsiaali paremini arvesse võtta;

| L. | arvestades, et uued tehnoloogilised oskused hõlbustavad olulisel määral elukestva õppe programmi eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uued tehnoloogilised oskused hõlbustavad olulisel määral elukestva õppe programmi eesmärkide saavutamist;

| M. | arvestades, et elukestev õpe on pidev õppeprotsess, mis peaks kestma inimese kogu elu, alates kvaliteetsest väikelaste haridusest kuni pensionipõlveni; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et elukestev õpe on pidev õppeprotsess, mis peaks kestma inimese kogu elu, alates kvaliteetsest väikelaste haridusest kuni pensionipõlveni;

| N. | arvestades, et kvaliteetsed väikelaste asutused ja haridus kõigile lastele on investeering tulevikku ja toob suurt kasu nii üksikisikule kui ka ühiskonnale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kvaliteetsed väikelaste asutused ja haridus kõigile lastele on investeering tulevikku ja toob suurt kasu nii üksikisikule kui ka ühiskonnale;

| O. | arvestades, et koolist väljalangemisel on tõsised tagajärjed nii inimesele endale kui ka ELi sotsiaalsele arengule ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et koolist väljalangemisel on tõsised tagajärjed nii inimesele endale kui ka ELi sotsiaalsele arengule ja majanduskasvule;

| P. | arvestades, et kaaluda tuleks uuendusi gümnaasiumiõpilaste stipendiumite valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kaaluda tuleks uuendusi gümnaasiumiõpilaste stipendiumite valdkonnas;

| Q. | arvestades, et hariduse ja koolituse kättesaadavus on samuti üks peamisi probleeme sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse edendamisel ning vaesuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hariduse ja koolituse kättesaadavus on samuti üks peamisi probleeme sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse edendamisel ning vaesuse vastu võitlemisel;

| R. | arvestades, et Euroopa ees seisvate probleemide lahendamiseks peavad Euroopa tasandi, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused tegema koostööd, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa ees seisvate probleemide lahendamiseks peavad Euroopa tasandi, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused tegema koostööd,

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni ülalnimetatud teatise „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas”; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni ülalnimetatud teatise „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas”;

| 2. | tuletab meelde, et enne praegust kriisi olid liikmesriikide tulemused kõigi vanuserühmade osalemises hariduses, koolituses ja elukestvas õppes väga erinevad ning ELi keskmine tase oli madalam rahvusvahelisest keskmisest; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et enne praegust kriisi olid liikmesriikide tulemused kõigi vanuserühmade osalemises hariduses, koolituses ja elukestvas õppes väga erinevad ning ELi keskmine tase oli madalam rahvusvahelisest keskmisest;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et praeguse majandusolukorra tõttu on mõni liikmesriik teinud hariduse ja koolituse valdkonna eelarvesse kärpeid, kuid on veendunud, et tuleb säilitada kõige strateegilisema tähtsusega investeeringute ja kulutuste tase ja seda isegi tõsta; rõhutab, et liidu mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette, et ELi pikaajalises eelarves suureneb kõige rohkem haridusele ja sellega seotud sektoritele antavate eraldiste protsendimäär; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et praeguse majandusolukorra tõttu on mõni liikmesriik teinud hariduse ja koolituse valdkonna eelarvesse kärpeid, kuid on veendunud, et tuleb säilitada kõige strateegilisema tähtsusega investeeringute ja kulutuste tase ja seda isegi tõsta; rõhutab, et liidu mitmeaastases finantsraamistikus nähakse ette, et ELi pikaajalises eelarves suureneb kõige rohkem haridusele ja sellega seotud sektoritele antavate eraldiste protsendimäär;

| 4. | osutab vajadusele kiita heaks haridussektori ja sellega seotud sektorite eelarve suurendamine mitmeaastases finantsraamistikus; kutsub liikmesriike üles võtma vastu riikliku elukestva õppe strateegiad koos sobiva hulga rahaliste vahenditega, mis on parim võimalik viis ET 2020 strateegias kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

4.

osutab vajadusele kiita heaks haridussektori ja sellega seotud sektorite eelarve suurendamine mitmeaastases finantsraamistikus; kutsub liikmesriike üles võtma vastu riikliku elukestva õppe strateegiad koos sobiva hulga rahaliste vahenditega, mis on parim võimalik viis ET 2020 strateegias kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks;

| 5. | toonitab, et kehvast haridusest, kaasa arvatud koolist väljalangemisest ning haridus- ja koolitussüsteemide sotsiaalsest ebavõrdsusest tulenev majanduslik kahju ja selle mõju liikmesriikide arengule on märksa suurem kui finantskriisi põhjustatud kahju, ning et liikmesriigid maksavad juba praegu sellele pidevalt lõivu; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et kehvast haridusest, kaasa arvatud koolist väljalangemisest ning haridus- ja koolitussüsteemide sotsiaalsest ebavõrdsusest tulenev majanduslik kahju ja selle mõju liikmesriikide arengule on märksa suurem kui finantskriisi põhjustatud kahju, ning et liikmesriigid maksavad juba praegu sellele pidevalt lõivu;

| 6. | palub liikmesriikidel seada prioriteediks kulutused haridusele, koolitusele, noorsoole, elukestvale õppele, uurimis- ja uuendustegevusele ning keelelisele ja kultuurilisele mitmekesisusele, mis on investeering majanduse tulevasse majanduskasvu ja -tasakaalu, ning tagada samal ajal selliste investeeringute lisandväärtus; kordab sellega seoses teadmistepõhise majandusega riikidele kehtivat miinimumnõuet suunata vähemalt 2 % kogu SKPst investeeringutele kõrgharidusse, nagu on soovitanud ka komisjon iga-aastases majanduskasvu ja tööhõive uuringus; |
| --- | --- |

6.

palub liikmesriikidel seada prioriteediks kulutused haridusele, koolitusele, noorsoole, elukestvale õppele, uurimis- ja uuendustegevusele ning keelelisele ja kultuurilisele mitmekesisusele, mis on investeering majanduse tulevasse majanduskasvu ja -tasakaalu, ning tagada samal ajal selliste investeeringute lisandväärtus; kordab sellega seoses teadmistepõhise majandusega riikidele kehtivat miinimumnõuet suunata vähemalt 2 % kogu SKPst investeeringutele kõrgharidusse, nagu on soovitanud ka komisjon iga-aastases majanduskasvu ja tööhõive uuringus;

| 7. | tuletab meelde, et tulevikus ülemaailmsete majandusjõududega edukaks konkureerimiseks kutsutakse ELi liikmesriike üles täitma strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärke, mis hariduse alal peaksid täitma eesmärki investeerida 3 % SKPst teadusuuringutesse, suurendama ülikooliharidusega noorte osakaalu 40 % tasemeni ja vähendama koolist väljalangevust alla 10 % tasemeni; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et tulevikus ülemaailmsete majandusjõududega edukaks konkureerimiseks kutsutakse ELi liikmesriike üles täitma strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärke, mis hariduse alal peaksid täitma eesmärki investeerida 3 % SKPst teadusuuringutesse, suurendama ülikooliharidusega noorte osakaalu 40 % tasemeni ja vähendama koolist väljalangevust alla 10 % tasemeni;

| 8. | tuletab meelde teadustöö tähtsust kaugeleulatuvas haridus- ja koolitusalases strateegias; palub sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada meetmeid noorte suuremaks osavõtuks teadustööst; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde teadustöö tähtsust kaugeleulatuvas haridus- ja koolitusalases strateegias; palub sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada meetmeid noorte suuremaks osavõtuks teadustööst;

| 9. | tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele, kuna töötuse määr ELis on nüüdseks suurem kui 20 %, ületades mõnes liikmesriigis või piirkonnas koguni 50 % piiri, ning et noori, eelkõige vähekvalifitseeritud noori mõjutab praegune kriis eriti tugevasti; rõhutab eelkõige noorte töötusega seotud kokkuhoiukavade negatiivset mõju teatavates liikmesriikides, eriti lõunapoolsetes riikides, mis põhjustab näiteks märkimisväärset nö ajude äravoolu teistesse riikidesse, sh Euroopa Liidust välja; tuletab samuti meelde, et üks seitsmest õpilasest (14,4 %) lahkub praegu haridussüsteemist vaid keskkooli algastme haridusega ja edaspidi nad enam ei õpi ega osale koolituses; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele, kuna töötuse määr ELis on nüüdseks suurem kui 20 %, ületades mõnes liikmesriigis või piirkonnas koguni 50 % piiri, ning et noori, eelkõige vähekvalifitseeritud noori mõjutab praegune kriis eriti tugevasti; rõhutab eelkõige noorte töötusega seotud kokkuhoiukavade negatiivset mõju teatavates liikmesriikides, eriti lõunapoolsetes riikides, mis põhjustab näiteks märkimisväärset nö ajude äravoolu teistesse riikidesse, sh Euroopa Liidust välja; tuletab samuti meelde, et üks seitsmest õpilasest (14,4 %) lahkub praegu haridussüsteemist vaid keskkooli algastme haridusega ja edaspidi nad enam ei õpi ega osale koolituses;

| 10. | osutab mõnes liikmesriigis rakendatavale kaheosalisele kutseharidussüsteemile, mis tagab teooria ja praktika seotuse ning aitab tööturule siseneda paremini kui ainult koolipõhised koolitusvormid; |
| --- | --- |

10.

osutab mõnes liikmesriigis rakendatavale kaheosalisele kutseharidussüsteemile, mis tagab teooria ja praktika seotuse ning aitab tööturule siseneda paremini kui ainult koolipõhised koolitusvormid;

| 11. | teeb liikmesriikidele ettepaneku arvestada fiskaalkokkuleppesse kuuluvast riikide eelarvepuudujääkide arvutusest maha investeeringud haridusse ja koolitusse, sest vastavalt strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele peetakse neid üheks peamiseks ühtsele majanduskriisist toibumisele kaasa aitavaks mõjuriks; |
| --- | --- |

11.

teeb liikmesriikidele ettepaneku arvestada fiskaalkokkuleppesse kuuluvast riikide eelarvepuudujääkide arvutusest maha investeeringud haridusse ja koolitusse, sest vastavalt strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele peetakse neid üheks peamiseks ühtsele majanduskriisist toibumisele kaasa aitavaks mõjuriks;

| 12. | kutsub ELi asutusi üles töötama edasi selle nimel, et kujundada ELi tasandil välja selgem, sihipärasem ja ühiskonna uute probleemidega paremini kohandatud noorsoopoliitika; märgib, et praegune noorte põlvkond tunneb, et ei suuda saavutada samal tasemel heaolu nagu eelmine põlvkond; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi asutusi üles töötama edasi selle nimel, et kujundada ELi tasandil välja selgem, sihipärasem ja ühiskonna uute probleemidega paremini kohandatud noorsoopoliitika; märgib, et praegune noorte põlvkond tunneb, et ei suuda saavutada samal tasemel heaolu nagu eelmine põlvkond;

| 13. | palub liikmesriikidel eelkõige rakendada meetmeid, mis on suunatud noortele, kes on koolist väljalangemise ohus, ei osale hariduses ega koolituses ning kellel ei ole töökohta, et tutvustada neile kvaliteetse hariduse võimalusi ning pakkuda koolitust ja noortetagatise kavasid, et nad saaksid tööturule sisenemiseks vajalikke oskusi ja kogemusi, ning et osa neist pöörduksid tagasi haridussüsteemi; palub samal ajal pühendada erilist tähelepanu kutseharidusele ja -koolitusele kolmanda taseme haridussüsteemides, võttes arvesse riikide haridussüsteemide erinevusi; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi tagamaks, et noored saaksid tegeliku töökogemuse ja siseneksid kiiresti tööturule; rõhutab, et praktika peab olema õpingute seisukohast asjakohane ja moodustama õppekava osa; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel eelkõige rakendada meetmeid, mis on suunatud noortele, kes on koolist väljalangemise ohus, ei osale hariduses ega koolituses ning kellel ei ole töökohta, et tutvustada neile kvaliteetse hariduse võimalusi ning pakkuda koolitust ja noortetagatise kavasid, et nad saaksid tööturule sisenemiseks vajalikke oskusi ja kogemusi, ning et osa neist pöörduksid tagasi haridussüsteemi; palub samal ajal pühendada erilist tähelepanu kutseharidusele ja -koolitusele kolmanda taseme haridussüsteemides, võttes arvesse riikide haridussüsteemide erinevusi; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi tagamaks, et noored saaksid tegeliku töökogemuse ja siseneksid kiiresti tööturule; rõhutab, et praktika peab olema õpingute seisukohast asjakohane ja moodustama õppekava osa;

| 14. | rõhutab, et kriisi ajal on noorte tööhõive eriti ohus; rõhutab, et on oluline jälgida, kui kiiresti pärast haridustee lõpetamist saavad noored tööd, mis sobib nende hariduse ja teadmistega, ning hinnata selle teabe põhjal haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ning vajadust ja võimalust teha kohandusi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kriisi ajal on noorte tööhõive eriti ohus; rõhutab, et on oluline jälgida, kui kiiresti pärast haridustee lõpetamist saavad noored tööd, mis sobib nende hariduse ja teadmistega, ning hinnata selle teabe põhjal haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ning vajadust ja võimalust teha kohandusi;

| 15. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt järjekindlat tööd Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi, Europassi ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kasutuselevõtu, rakendamise ja edasiarendamise nimel; |
| --- | --- |

15.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt järjekindlat tööd Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi, Europassi ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kasutuselevõtu, rakendamise ja edasiarendamise nimel;

| 16. | rõhutab, et noortel inimestel on tähtis koht ELi peamiste tööhõive, uurimis- ja uuendustegevuse, kliima- ja energiaküsimuste, hariduse ja vaesusevastase võitluse eesmärkide saavutamises aastaks 2020; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et noortel inimestel on tähtis koht ELi peamiste tööhõive, uurimis- ja uuendustegevuse, kliima- ja energiaküsimuste, hariduse ja vaesusevastase võitluse eesmärkide saavutamises aastaks 2020;

| 17. | rõhutab vaba- ja mitteformaalse hariduse olulisust väärtuste, hoiakute ja oskuste arendamisel eelkõige noorte jaoks ning ka selleks, et õppida kodanikuks olemist ja demokraatias osalemist; palub komisjonil tagada toetus (sh rahaline toetus) vaba- ja mitteformaalsele haridusele hariduse, noorte ja kodakondsusega seotud uute programmide raames; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vaba- ja mitteformaalse hariduse olulisust väärtuste, hoiakute ja oskuste arendamisel eelkõige noorte jaoks ning ka selleks, et õppida kodanikuks olemist ja demokraatias osalemist; palub komisjonil tagada toetus (sh rahaline toetus) vaba- ja mitteformaalsele haridusele hariduse, noorte ja kodakondsusega seotud uute programmide raames;

| 18. | kutsub ülikoole üles – pidades silmas, et Euroopas on demograafiline muutus vaieldamatu reaalsus – suurendama juurdepääsu õppimisele ja ajakohastama õppekavasid, et leida lahendus uutele probleemidele ja täiendada Euroopa elanike oskusi, ilma sealjuures vaidlustama ülikoolide akadeemilist töövaldkonda teadmiste edastajatena; rõhutab sellega seoses vaba- ja mitteformaalse hariduse toetamise ja tunnustamise tähtsust; |
| --- | --- |

18.

kutsub ülikoole üles – pidades silmas, et Euroopas on demograafiline muutus vaieldamatu reaalsus – suurendama juurdepääsu õppimisele ja ajakohastama õppekavasid, et leida lahendus uutele probleemidele ja täiendada Euroopa elanike oskusi, ilma sealjuures vaidlustama ülikoolide akadeemilist töövaldkonda teadmiste edastajatena; rõhutab sellega seoses vaba- ja mitteformaalse hariduse toetamise ja tunnustamise tähtsust;

| 19. | soosib erasektori sidusrühmade, eelkõige VKEde, kohalike ja piirkondlike asutuste ja kodanikuühiskonna sidusrühmade dialoogi kõrgharidusasutuste ja ülikoolidega, et soodustada üliõpilastel tööturule sisenemiseks vajalike teadmiste ja oskuste omandamist; tuletab tööandjatele meelde töö juhendamise olulisust, sest see aitab kaasa noorte kohanemisele tööelus; |
| --- | --- |

19.

soosib erasektori sidusrühmade, eelkõige VKEde, kohalike ja piirkondlike asutuste ja kodanikuühiskonna sidusrühmade dialoogi kõrgharidusasutuste ja ülikoolidega, et soodustada üliõpilastel tööturule sisenemiseks vajalike teadmiste ja oskuste omandamist; tuletab tööandjatele meelde töö juhendamise olulisust, sest see aitab kaasa noorte kohanemisele tööelus;

| 20. | tuletab meelde, et loovus on uue teadmistepõhise majanduse põhielement; rõhutab, et loometööstus annab majandusse tugeva ja üha suurema panuse, mis moodustab 4,5 % Euroopa Liidu SKPst ja tähendab 8,5 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et loovus on uue teadmistepõhise majanduse põhielement; rõhutab, et loometööstus annab majandusse tugeva ja üha suurema panuse, mis moodustab 4,5 % Euroopa Liidu SKPst ja tähendab 8,5 miljonit töökohta;

| 21. | leiab, et selline sünergia tööjõu pakkumise ja tööturu vastuvõtusuutlikkuse vahel on hädavajalik; |
| --- | --- |

21.

leiab, et selline sünergia tööjõu pakkumise ja tööturu vastuvõtusuutlikkuse vahel on hädavajalik;

| 22. | rõhutab avalike tööhõiveteenuste väga olulist rolli tööotsijate abistamise ja nõustamise poliitika elluviimisel, eelkõige seoses abiga töö või koolituse otsinguil. rõhutab asjaolu, et suurem hulk nendest tööotsijatest peab saama piisava koolituse, mis lihtsustaks nende tagasipöördumist tööturule, ja nõuab seega tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid selleks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab avalike tööhõiveteenuste väga olulist rolli tööotsijate abistamise ja nõustamise poliitika elluviimisel, eelkõige seoses abiga töö või koolituse otsinguil. rõhutab asjaolu, et suurem hulk nendest tööotsijatest peab saama piisava koolituse, mis lihtsustaks nende tagasipöördumist tööturule, ja nõuab seega tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid selleks vajalikud vahendid;

| 23. | rõhutab, et otsustava tähtsusega on puudega inimeste juurdepääsu kergendamine elukestvale õppele nii vastavate programmide kavandamise ja rakendamise kui ka puudega inimeste teema süvalaiendamise kaudu kõikidesse programmidesse, mille sihtrühmaks on üldsus; sellega seoses tuleb pöörata erilist tähelepanu invaliidsuse ja elukestva õppe vahelisele seosele, et vältida sotsiaalset tõrjutust ning tõeliselt tugevdada puudega inimeste positsiooni tööturul, arvestades, et kõik asjakohased uuringud kinnitavad, et puudega inimeste haridustase on keskmisest madalam ning samal ajal on nende osalus kõnealustes programmides äärmiselt madal; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et otsustava tähtsusega on puudega inimeste juurdepääsu kergendamine elukestvale õppele nii vastavate programmide kavandamise ja rakendamise kui ka puudega inimeste teema süvalaiendamise kaudu kõikidesse programmidesse, mille sihtrühmaks on üldsus; sellega seoses tuleb pöörata erilist tähelepanu invaliidsuse ja elukestva õppe vahelisele seosele, et vältida sotsiaalset tõrjutust ning tõeliselt tugevdada puudega inimeste positsiooni tööturul, arvestades, et kõik asjakohased uuringud kinnitavad, et puudega inimeste haridustase on keskmisest madalam ning samal ajal on nende osalus kõnealustes programmides äärmiselt madal;

| 24. | tuletab meelde, et tööandjatel on elukestva õppe kõigile inimestele reaalsuseks muutmisel peamine vastutus, pöörates erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele; ergutab tööandjaid võimaldama töötajatele täiendõpet kogu karjääri vältel, muutes koolituse saamise õigused rohkem nähtavaks, tagades koolitusvõimaluste kättesaadavuse kõikidele töötajatele ning väärtustades töökoha kaudu saadud koolituse kasu ning muutes seeläbi võimalikuks tulevase spetsialiseerumise ja luues võimalusi karjääri edendamiseks; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et tööandjatel on elukestva õppe kõigile inimestele reaalsuseks muutmisel peamine vastutus, pöörates erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele; ergutab tööandjaid võimaldama töötajatele täiendõpet kogu karjääri vältel, muutes koolituse saamise õigused rohkem nähtavaks, tagades koolitusvõimaluste kättesaadavuse kõikidele töötajatele ning väärtustades töökoha kaudu saadud koolituse kasu ning muutes seeläbi võimalikuks tulevase spetsialiseerumise ja luues võimalusi karjääri edendamiseks;

| 25. | nõuab, et tehtaks suuremaid pingutusi selleks, et kehtestada ja rakendada kutsekvalifikatsiooni ning formaalõppe ja mitteformaalse õppe sertifitseerimise ja tunnustamise Euroopa süsteem, sh vabatahtlik teenistus, samuti tuleks tugevdada mitteformaalse õppe ja formaalse hariduse vahelisi olulisi seoseid ja parandada nii riigisisest kui ka piiriülest liikuvust hariduse valdkonnas ja tööturul; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et tehtaks suuremaid pingutusi selleks, et kehtestada ja rakendada kutsekvalifikatsiooni ning formaalõppe ja mitteformaalse õppe sertifitseerimise ja tunnustamise Euroopa süsteem, sh vabatahtlik teenistus, samuti tuleks tugevdada mitteformaalse õppe ja formaalse hariduse vahelisi olulisi seoseid ja parandada nii riigisisest kui ka piiriülest liikuvust hariduse valdkonnas ja tööturul;

| 26. | täheldab riikide lõikes suurt ebaühtlust haridus- ja koolitussüsteemides ning soovitab subsidiaarsuse põhimõttele toetudes koostada eraldi iga liikmesriigi jaoks koos arenguaruandega juhendi, mis sisaldaks soovitusi olemasolevate poliitikavaldkondade edendamiseks ning riiklike haridussüsteemide arendamiseks; |
| --- | --- |

26.

täheldab riikide lõikes suurt ebaühtlust haridus- ja koolitussüsteemides ning soovitab subsidiaarsuse põhimõttele toetudes koostada eraldi iga liikmesriigi jaoks koos arenguaruandega juhendi, mis sisaldaks soovitusi olemasolevate poliitikavaldkondade edendamiseks ning riiklike haridussüsteemide arendamiseks;

| 27. | nõuab, et tugevdataks ELi poliitikavaldkondade välismõõdet intensiivsema poliitilise haridus- ja koolitusküsimusi käsitleva dialoogi ja koostöö kaudu liidu ning selle rahvusvaheliste partnerite ja naaberriikide vahel, et a) kajastada üha suurenevat majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist vastastikust sõltuvust, b) aidata rakendada strateegia „Euroopa 2020“ välismõõdet, c) toetada stabiilsuse, heaolu ja paremate töövõimaluste loomist partnerriikide kodanike jaoks, töötades samal ajal välja tõhusam vahend oskustööjõu rände haldamiseks ja hõlbustamiseks Euroopasse, et tasakaalustada Euroopa demograafilisest arengust tingitud oskustööjõu nappust ja puudust; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et tugevdataks ELi poliitikavaldkondade välismõõdet intensiivsema poliitilise haridus- ja koolitusküsimusi käsitleva dialoogi ja koostöö kaudu liidu ning selle rahvusvaheliste partnerite ja naaberriikide vahel, et a) kajastada üha suurenevat majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist vastastikust sõltuvust, b) aidata rakendada strateegia „Euroopa 2020“ välismõõdet, c) toetada stabiilsuse, heaolu ja paremate töövõimaluste loomist partnerriikide kodanike jaoks, töötades samal ajal välja tõhusam vahend oskustööjõu rände haldamiseks ja hõlbustamiseks Euroopasse, et tasakaalustada Euroopa demograafilisest arengust tingitud oskustööjõu nappust ja puudust;

| 28. | tuletab meelde, et ülemaailmsel haridusturul osalejatena tuleb riiklikud kutseharidus- ja kutsekoolitussüsteemid ajakohasuse ja konkurentsivõime säilitamiseks siduda maailma tasandil üldisemalt, ning et need peaksid suutma ligi meelitada õppureid teistest Euroopa ja kolmandatest riikidest, pakkudes haridust ja koolitust ning hõlbustades nende oskuste tunnustamist; rõhutab, et demograafilised muutused ja rahvusvaheline ränne suurendavad nende küsimuste tähtsust veelgi; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et ülemaailmsel haridusturul osalejatena tuleb riiklikud kutseharidus- ja kutsekoolitussüsteemid ajakohasuse ja konkurentsivõime säilitamiseks siduda maailma tasandil üldisemalt, ning et need peaksid suutma ligi meelitada õppureid teistest Euroopa ja kolmandatest riikidest, pakkudes haridust ja koolitust ning hõlbustades nende oskuste tunnustamist; rõhutab, et demograafilised muutused ja rahvusvaheline ränne suurendavad nende küsimuste tähtsust veelgi;

| 29. | rõhutab, et kuigi hariduse ja koolituse Euroopa ala areneb kiiresti, ei ole liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamise eesmärk veel saavutatud ning õppurite liikuvus kutsehariduse ja kutsekoolituse valdkonnas jääb väikeseks; rõhutab, et tähtis tulevikuülesanne on suurendada oluliselt kutsekoolide õpilaste ja õpetajate piiriülest liikuvust ja tunnustada nende välismaal saadud teadmisi, oskusi ja asjatundlikkust, ning et meie kutseharidus- ja kutsekoolitussüsteemidesse suurema hulga õppurite meelitamiseks välismaalt on vaja ka paremat ja sihipärasemat teavitamist ja nõustamist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kuigi hariduse ja koolituse Euroopa ala areneb kiiresti, ei ole liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamise eesmärk veel saavutatud ning õppurite liikuvus kutsehariduse ja kutsekoolituse valdkonnas jääb väikeseks; rõhutab, et tähtis tulevikuülesanne on suurendada oluliselt kutsekoolide õpilaste ja õpetajate piiriülest liikuvust ja tunnustada nende välismaal saadud teadmisi, oskusi ja asjatundlikkust, ning et meie kutseharidus- ja kutsekoolitussüsteemidesse suurema hulga õppurite meelitamiseks välismaalt on vaja ka paremat ja sihipärasemat teavitamist ja nõustamist;

| 30. | avaldab kahetsust, et komisjoni teatises „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas” ei käsitleta piisavalt väikelaste hariduse arengu küsimust, eelkõige selle keelelist mõõdet, kuigi see on strateegia „Euroopa 2020” üks põhieesmärke; on arvamusel, et seda haridusastet tuleks pidada üksikisiku tulevase haridustaseme ning isikliku ja sotsiaalse arengu seisukohast otsustavaks; usub, et lapsed saavad kasu väikelaste haridusest, mille eesmärk on arendada motoorseid ja sotsiaalseid võimeid, toetada tasakaalukat emotsionaalset arengut ning samas ärgitada intellektuaalset huvi; |
| --- | --- |

30.

avaldab kahetsust, et komisjoni teatises „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas” ei käsitleta piisavalt väikelaste hariduse arengu küsimust, eelkõige selle keelelist mõõdet, kuigi see on strateegia „Euroopa 2020” üks põhieesmärke; on arvamusel, et seda haridusastet tuleks pidada üksikisiku tulevase haridustaseme ning isikliku ja sotsiaalse arengu seisukohast otsustavaks; usub, et lapsed saavad kasu väikelaste haridusest, mille eesmärk on arendada motoorseid ja sotsiaalseid võimeid, toetada tasakaalukat emotsionaalset arengut ning samas ärgitada intellektuaalset huvi;

| 31. | palub komisjonil julgustada liikmesriike ja aidata neil rakendada meetmeid, mis suunavad lapsi juba väga varases eas õigele haridusteele; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil julgustada liikmesriike ja aidata neil rakendada meetmeid, mis suunavad lapsi juba väga varases eas õigele haridusteele;

| 32. | usub kindlalt, et investeerimine väikelaste haridusse ja hooldusesse, mis on asjakohaselt kohandatud iga sihtrühma tundlikkuse staadiumile ja küpsustasemele, tagab suurema tulu kui investeeringud ühessegi teise haridusastmesse; märgib, et väikelaste haridusse investeerimine vähendab tõendatult hilisemaid kulusid; usub ühtlasi, et kõikidel tasemetel sõltub hariduse edu hästi koolitatud õpetajatest ning nende pidevalt täienevast ametialase hariduse tasemest ning seetõttu on õpetajate koolitamiseks vaja piisavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

32.

usub kindlalt, et investeerimine väikelaste haridusse ja hooldusesse, mis on asjakohaselt kohandatud iga sihtrühma tundlikkuse staadiumile ja küpsustasemele, tagab suurema tulu kui investeeringud ühessegi teise haridusastmesse; märgib, et väikelaste haridusse investeerimine vähendab tõendatult hilisemaid kulusid; usub ühtlasi, et kõikidel tasemetel sõltub hariduse edu hästi koolitatud õpetajatest ning nende pidevalt täienevast ametialase hariduse tasemest ning seetõttu on õpetajate koolitamiseks vaja piisavaid investeeringuid;

| 33. | rõhutab vajadust professionaalse väikelastehoiu järele eelkõige sotsiaalsetes raskustest perekondade jaoks, et tegeleda laste sotsialiseerimisega; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust professionaalse väikelastehoiu järele eelkõige sotsiaalsetes raskustest perekondade jaoks, et tegeleda laste sotsialiseerimisega;

| 34. | toonitab, hea keeleoskuse omandamise vajalikkust juba varasest east alates, ning seda mitte üksnes ELi ametlike keelte, vaid ka liidus räägitavate piirkondlike ja vähemuskeelte omandamise osas, kuna see võimaldab inimestel olla liikuvam, annab neile parema juurdepääsu tööturule ja oluliselt suuremad õppimisvõimalused ning aitab samas edendada kultuuridevahelist suhtlust ja suuremat Euroopa-sisest ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

34.

toonitab, hea keeleoskuse omandamise vajalikkust juba varasest east alates, ning seda mitte üksnes ELi ametlike keelte, vaid ka liidus räägitavate piirkondlike ja vähemuskeelte omandamise osas, kuna see võimaldab inimestel olla liikuvam, annab neile parema juurdepääsu tööturule ja oluliselt suuremad õppimisvõimalused ning aitab samas edendada kultuuridevahelist suhtlust ja suuremat Euroopa-sisest ühtekuuluvust;

| 35. | rõhutab, et on vaja soodustada liikuvust keeleõppe vallas, et saavutada eesmärk, mille kohaselt iga Euroopa Liidu kodanik oskaks lisaks emakeelele vähemalt kahte võõrkeelt; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on vaja soodustada liikuvust keeleõppe vallas, et saavutada eesmärk, mille kohaselt iga Euroopa Liidu kodanik oskaks lisaks emakeelele vähemalt kahte võõrkeelt;

| 36. | osutab vajadusele alustada keeleõppega juba enne kooli ning kiidab heaks algatused, mis võimaldavad õpilastel õppida koolis valikainena oma emakeele kirjutamist ja rääkimist, andes neile seega juurde lisapädevuse; |
| --- | --- |

36.

osutab vajadusele alustada keeleõppega juba enne kooli ning kiidab heaks algatused, mis võimaldavad õpilastel õppida koolis valikainena oma emakeele kirjutamist ja rääkimist, andes neile seega juurde lisapädevuse;

| 37. | peab väga vajalikuks edendada liikuvust ühenduse kaugeleulatuvate hariduse- ja kultuuriteemaliste programmide kaudu, eriti õpetajate, üliõpilaste ja õpilaste vahetuse teel eelkõige keeleõppe valdkonnas, et edendada kodanikuaktiivsust, Euroopa väärtusi ja keeleoskust ning muid väärtuslikke oskusi ja pädevusi; |
| --- | --- |

37.

peab väga vajalikuks edendada liikuvust ühenduse kaugeleulatuvate hariduse- ja kultuuriteemaliste programmide kaudu, eriti õpetajate, üliõpilaste ja õpilaste vahetuse teel eelkõige keeleõppe valdkonnas, et edendada kodanikuaktiivsust, Euroopa väärtusi ja keeleoskust ning muid väärtuslikke oskusi ja pädevusi;

| 38. | ergutab komisjoni toetama selliste uuenduslike lahenduste väljatöötamist hariduse ja koolituse valdkonnas, mida oleks lihtne kohandada nii keeleliselt kui ka tehnoloogiliselt ning mis tekitaks liikuvust aladel, kus mitmekeelsust esineb kõige vähem; |
| --- | --- |

38.

ergutab komisjoni toetama selliste uuenduslike lahenduste väljatöötamist hariduse ja koolituse valdkonnas, mida oleks lihtne kohandada nii keeleliselt kui ka tehnoloogiliselt ning mis tekitaks liikuvust aladel, kus mitmekeelsust esineb kõige vähem;

| 39. | tunnistab aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 tähtsat osa ja tuletab meelde, et ELi jaoks on oluline, et tema kodanikele antaks võimalus õppida kõigis võimalikes vormides ka hiljem elus ning kaasataks vanemad õppijad dialoogi professionaalidega, kes töötavad õpet pakkuvate ja toetavate teenuste alal; |
| --- | --- |

39.

tunnistab aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 tähtsat osa ja tuletab meelde, et ELi jaoks on oluline, et tema kodanikele antaks võimalus õppida kõigis võimalikes vormides ka hiljem elus ning kaasataks vanemad õppijad dialoogi professionaalidega, kes töötavad õpet pakkuvate ja toetavate teenuste alal;

| 40. | tuletab meelde, et Grundtvigi programmi eesmärk on arendada välja täiskasvanuhariduse sektor ning võimaldada suuremal arvul inimestel õppes osaleda; märgib, et programmis keskendutakse täiskasvanuhariduse ja alternatiivse hariduse kursustel osalejate õpivajadustele ja selliseid teenuseid pakkuvatele organisatsioonidele; palub liikmesriikidel parandada täiskasvanuhariduse organisatsioonide poolt pakutava hariduse kvaliteeti ja edendada nendevahelist koostööd; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et Grundtvigi programmi eesmärk on arendada välja täiskasvanuhariduse sektor ning võimaldada suuremal arvul inimestel õppes osaleda; märgib, et programmis keskendutakse täiskasvanuhariduse ja alternatiivse hariduse kursustel osalejate õpivajadustele ja selliseid teenuseid pakkuvatele organisatsioonidele; palub liikmesriikidel parandada täiskasvanuhariduse organisatsioonide poolt pakutava hariduse kvaliteeti ja edendada nendevahelist koostööd;

| 41. | rõhutab vajadust edendada olemasolevaid Euroopa vahendeid, eelkõige hariduse rahastamisele suunatud struktuurifonde; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust edendada olemasolevaid Euroopa vahendeid, eelkõige hariduse rahastamisele suunatud struktuurifonde;

| 42. | rõhutab, et täiskasvanuharidus tähendab enamat kui ainult tööga seotud tegevust, ning hõlmab ka isiklike, sotsiaalsete ja kodanikuoskuste arendamist formaalse hariduse ja koolituse süsteemides kogu elu kestel, nagu on märgitud elukestva õppe programmis; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et täiskasvanuharidus tähendab enamat kui ainult tööga seotud tegevust, ning hõlmab ka isiklike, sotsiaalsete ja kodanikuoskuste arendamist formaalse hariduse ja koolituse süsteemides kogu elu kestel, nagu on märgitud elukestva õppe programmis;

| 43. | tunnustab vanemate inimeste tegevuse positiivset mõju ühiskonnale üldiselt, mis tuleneb nende osalemisest haridus- ja koolitustegevuses ja mida tehakse eneseteostuse või sotsiaalse suhtluse eesmärgil; |
| --- | --- |

43.

tunnustab vanemate inimeste tegevuse positiivset mõju ühiskonnale üldiselt, mis tuleneb nende osalemisest haridus- ja koolitustegevuses ja mida tehakse eneseteostuse või sotsiaalse suhtluse eesmärgil;

| 44. | toonitab, et vaja on elukestva õppe alast statistikat, mis hõlmab vanuserühma 65+, ja rõhutab, et kuna paljudes ELi liikmesriikides tõstetakse pensioniiga ja inimesed töötavad kauem, on vaja võtta arvesse muutusi elanikkonnas, kes jäävad väljapoole seda vanuserühma; |
| --- | --- |

44.

toonitab, et vaja on elukestva õppe alast statistikat, mis hõlmab vanuserühma 65+, ja rõhutab, et kuna paljudes ELi liikmesriikides tõstetakse pensioniiga ja inimesed töötavad kauem, on vaja võtta arvesse muutusi elanikkonnas, kes jäävad väljapoole seda vanuserühma;

| 45. | tunnustab spordi kasvatuslikku ja hariduslikku osa ning kutsub seetõttu liikmesriike üles rohkem investeerima sporti ja edendama sporditegevust koolides, et soodustada integreerumist ja aidata kaasa noorte eurooplaste seas positiivsete väärtuste kujunemisele; |
| --- | --- |

45.

tunnustab spordi kasvatuslikku ja hariduslikku osa ning kutsub seetõttu liikmesriike üles rohkem investeerima sporti ja edendama sporditegevust koolides, et soodustada integreerumist ja aidata kaasa noorte eurooplaste seas positiivsete väärtuste kujunemisele;

| 46. | rõhutab, et sportlaste koolitamine kohalikul tasandil on spordi jätkusuutliku arengu ja ühiskondliku rolli jaoks väga oluline ja väljendab toetust spordi juhtorganitele, kes julgustavad spordiklubisid investeerima kohalike noorte sportlaste haridusse ja koolitusse meetmete kaudu, millega kehtestatakse minimaalne arv sportlasi klubi meeskonnas, kes on oma väljaõppe saanud koha peal, ning julgustab neid oma haridusteed jätkama; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et sportlaste koolitamine kohalikul tasandil on spordi jätkusuutliku arengu ja ühiskondliku rolli jaoks väga oluline ja väljendab toetust spordi juhtorganitele, kes julgustavad spordiklubisid investeerima kohalike noorte sportlaste haridusse ja koolitusse meetmete kaudu, millega kehtestatakse minimaalne arv sportlasi klubi meeskonnas, kes on oma väljaõppe saanud koha peal, ning julgustab neid oma haridusteed jätkama;

| 47. | soovitab liikmesriikidel kaaluda võimalust kehtestada ülikoolieelset haridust omandavate majandusraskuses olevate õpilaste jaoks võimalikult vähese asjaajamisega väikeste stipendiumite laiema süsteemi, et motiveerida neid haridusteed jätkama, aidates sellega kaasa sotsiaalse ebavõrdsuse kaotamisele ja tagades kõikidele paremad õppimisvõimalused; |
| --- | --- |

47.

soovitab liikmesriikidel kaaluda võimalust kehtestada ülikoolieelset haridust omandavate majandusraskuses olevate õpilaste jaoks võimalikult vähese asjaajamisega väikeste stipendiumite laiema süsteemi, et motiveerida neid haridusteed jätkama, aidates sellega kaasa sotsiaalse ebavõrdsuse kaotamisele ja tagades kõikidele paremad õppimisvõimalused;

| 48. | on seisukohal, et rohkem tuleks tegeleda loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna eriala lõpetanud meeste ja naiste ebavõrdsusega, millest annab tunnistust asjaolu, et ainult 20 % inseneriteaduste eriala lõpetanutest on naised; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et rohkem tuleks tegeleda loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna eriala lõpetanud meeste ja naiste ebavõrdsusega, millest annab tunnistust asjaolu, et ainult 20 % inseneriteaduste eriala lõpetanutest on naised;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 2.

(2)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(3)  ELT C 199, 7.7.2011, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0531.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0231.

(6)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 8.

(7)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 33.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/64

---

Teisipäev, 11. september 2012Audiovisuaalteoste interneti kaudu levitamine ELis

P7_TA(2012)0324

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (2011/2313(INI))

2013/C 353 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (Unesco) 20. oktoobril 2005. aastal vastuvõetud konventsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (Unesco) 20. oktoobril 2005. aastal vastuvõetud konventsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 21, mille kohaselt annavad kultuuri- ja loomesektorid olulise panuse võitlusse diskrimineerimise kõikide vormidega, sealhulgas rassismi ja ksenofoobiaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 21, mille kohaselt annavad kultuuri- ja loomesektorid olulise panuse võitlusse diskrimineerimise kõikide vormidega, sealhulgas rassismi ja ksenofoobiaga,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8, mille kohaselt tuleb tagada isikuandmete kaitse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8, mille kohaselt tuleb tagada isikuandmete kaitse,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta soovitust filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta soovitust filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. augusti 2006. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. augusti 2006. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (4)

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0262/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0262/2012),

| A. | arvestades, et digitaalajastu pakub juba iseenesest laialdasi võimalusi teoste loomiseks ja levitamiseks, kuid on ka tohutu proovikivi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et digitaalajastu pakub juba iseenesest laialdasi võimalusi teoste loomiseks ja levitamiseks, kuid on ka tohutu proovikivi;

| B. | arvestades, et turu areng on mitmel viisil loonud vajaliku majanduskasvu ja kultuurisisu, mis on kooskõlas ühtse turu eesmärkidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et turu areng on mitmel viisil loonud vajaliku majanduskasvu ja kultuurisisu, mis on kooskõlas ühtse turu eesmärkidega;

| C. | arvestades, et tänapäeval on tarbijale suunatud sisu rohkem kättesaadav kui kunagi varem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tänapäeval on tarbijale suunatud sisu rohkem kättesaadav kui kunagi varem;

| D. | arvestades, et on hädavajalik suurendada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet sidusteenuste toetamise kaudu, edendades samas Euroopa kultuuri, keelelist ja kultuurilist mitmekesisust ning meedia pluralismi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on hädavajalik suurendada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet sidusteenuste toetamise kaudu, edendades samas Euroopa kultuuri, keelelist ja kultuurilist mitmekesisust ning meedia pluralismi;

| E. | arvestades, et autoriõigus on äärmiselt oluline õiguslik vahend, mis annab õiguste omajatele teatud ainuõigused ning kaitseb neid õigusi, võimaldades kultuuri- ja loomemajandusel kasvada ja majanduslikult edeneda ning säilitada samal ajal ka töökohti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et autoriõigus on äärmiselt oluline õiguslik vahend, mis annab õiguste omajatele teatud ainuõigused ning kaitseb neid õigusi, võimaldades kultuuri- ja loomemajandusel kasvada ja majanduslikult edeneda ning säilitada samal ajal ka töökohti;

| F. | arvestades, et õigusraamistiku muudatused, mis hõlbustavad teosega seotud õiguste omandamist, soodustaksid teoste Euroopa Liidu sisest vaba liikumist ning aitaksid tugevdada Euroopa audiovisuaaltööstust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õigusraamistiku muudatused, mis hõlbustavad teosega seotud õiguste omandamist, soodustaksid teoste Euroopa Liidu sisest vaba liikumist ning aitaksid tugevdada Euroopa audiovisuaaltööstust;

| G. | arvestades, et Euroopa ringhäälinguettevõtetel on väga tähtis osa Euroopa loovtööstuse edendamisel ja kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel ning et ringhäälinguettevõtted rahastavad Euroopa audiovisuaalsete originaalteoste tootmist rohkem kui 80 % ulatuses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa ringhäälinguettevõtetel on väga tähtis osa Euroopa loovtööstuse edendamisel ja kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel ning et ringhäälinguettevõtted rahastavad Euroopa audiovisuaalsete originaalteoste tootmist rohkem kui 80 % ulatuses;

| H. | arvestades, et filmide näitamine kinos moodustab jätkuvalt olulise osa filmitulust ja avaldab märkimisväärselt stimuleerivat mõju filmi edule nõudevideo platvormidel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et filmide näitamine kinos moodustab jätkuvalt olulise osa filmitulust ja avaldab märkimisväärselt stimuleerivat mõju filmi edule nõudevideo platvormidel;

| I. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõige 1 moodustab aluse tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste rahastamise ja edendamise kohustuste kehtestamiseks, kuna ka need täidavad ülitähtsat rolli kultuurilise mitmekesisuse edendamisel ja kaitsmisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõige 1 moodustab aluse tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste rahastamise ja edendamise kohustuste kehtestamiseks, kuna ka need täidavad ülitähtsat rolli kultuurilise mitmekesisuse edendamisel ja kaitsmisel;

| J. | arvestades, et Euroopa ringhäälinguettevõtted vajavad digitaalses konvergeeruvas mitmeliigiliste multimeediaplatvormidega keskkonnas paindlikke ja tulevikku suunatud õiguste andmise süsteeme, mis võimaldavad tõhusat õiguste andmist ka ühest kohast; arvestades, et Põhjamaades on sellised paindlikud õiguste andmise süsteemid juba aastakümneid olemas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa ringhäälinguettevõtted vajavad digitaalses konvergeeruvas mitmeliigiliste multimeediaplatvormidega keskkonnas paindlikke ja tulevikku suunatud õiguste andmise süsteeme, mis võimaldavad tõhusat õiguste andmist ka ühest kohast; arvestades, et Põhjamaades on sellised paindlikud õiguste andmise süsteemid juba aastakümneid olemas;

| K. | arvestades, et on hädavajalik tagada audiovisuaalteoste seadusliku internetipõhise atraktiivse ja mitmekesise pakkumise väljaarendamine ja veelgi edendada selliste teoste lihtsat levitamist ning see tagada, vähendades võimalikult palju takistusi litsentsimisele, muu hulgas piiriülesele litsentsimisele; rõhutab ka vajadust hõlbustada sisu kasutamist, eelkõige selle eest tasumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on hädavajalik tagada audiovisuaalteoste seadusliku internetipõhise atraktiivse ja mitmekesise pakkumise väljaarendamine ja veelgi edendada selliste teoste lihtsat levitamist ning see tagada, vähendades võimalikult palju takistusi litsentsimisele, muu hulgas piiriülesele litsentsimisele; rõhutab ka vajadust hõlbustada sisu kasutamist, eelkõige selle eest tasumist;

| L. | arvestades, et tarbijad nõuavad üha laialdasemat juurdepääsu filmidele internetis, sõltumata teenuseplatvormi geograafilisest asukohast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tarbijad nõuavad üha laialdasemat juurdepääsu filmidele internetis, sõltumata teenuseplatvormi geograafilisest asukohast;

| M. | arvestades, et audiovisuaalteoseid levitatakse Euroopas juba praegu piiriüleselt vabatahtliku üleeuroopalise litsentsi alusel ja selle edasiarendamine võiks vastava nõudluse olemasolul olla üks võimalikest tegutsemissuundadest; arvestades, et digitaalsel siseturul peavad ettevõtjad teoste kasutamisel arvestama tarbijate erinevate keeleliste ja kultuuriliste eelistustega, mis väljenduvad ELi kodanike eri valikutes audivisuaalteoste tarbimisel siseturul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et audiovisuaalteoseid levitatakse Euroopas juba praegu piiriüleselt vabatahtliku üleeuroopalise litsentsi alusel ja selle edasiarendamine võiks vastava nõudluse olemasolul olla üks võimalikest tegutsemissuundadest; arvestades, et digitaalsel siseturul peavad ettevõtjad teoste kasutamisel arvestama tarbijate erinevate keeleliste ja kultuuriliste eelistustega, mis väljenduvad ELi kodanike eri valikutes audivisuaalteoste tarbimisel siseturul;

| N. | arvestades, et audiovisuaalteoste levitamine internetis on suurepärane võimalus Euroopas räägitavate keelte oskuse parandamiseks, ning arvestades, et seda eesmärki saab saavutada originaalteoste levitamise abil ning võimaldades audiovisuaalteoste tõlkimist eri keeltesse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et audiovisuaalteoste levitamine internetis on suurepärane võimalus Euroopas räägitavate keelte oskuse parandamiseks, ning arvestades, et seda eesmärki saab saavutada originaalteoste levitamise abil ning võimaldades audiovisuaalteoste tõlkimist eri keeltesse;

| O. | arvestades, et Euroopa digitaalses ruumis on nii õiguste omajate kui ka tarbijate jaoks esmatähtis tagada autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste kasutamisel õiguskindlus liikmesriikide vahel õigusnormide parema koordineerimise abil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa digitaalses ruumis on nii õiguste omajate kui ka tarbijate jaoks esmatähtis tagada autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste kasutamisel õiguskindlus liikmesriikide vahel õigusnormide parema koordineerimise abil;

| P. | arvestades, et audiovisuaalsektori juriidilise raamistiku tugevdamine Euroopas aitab veelgi enam kaitsta sõna- ja mõttevabadust ning toetab Euroopa Liidu demokraatlikke väärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et audiovisuaalsektori juriidilise raamistiku tugevdamine Euroopas aitab veelgi enam kaitsta sõna- ja mõttevabadust ning toetab Euroopa Liidu demokraatlikke väärtusi ja põhimõtteid;

| Q. | arvestades, et on vaja võtta konkreetseid meetmeid Euroopa filmipärandi ja audiovisuaalpärandi kaitsmiseks, eelkõige sisu digiteerimise edendamise teel ning hõlbustades kodanike ja kasutajate juurdepääsu Euroopa filmipärandile ja audiovisuaalpärandile; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on vaja võtta konkreetseid meetmeid Euroopa filmipärandi ja audiovisuaalpärandi kaitsmiseks, eelkõige sisu digiteerimise edendamise teel ning hõlbustades kodanike ja kasutajate juurdepääsu Euroopa filmipärandile ja audiovisuaalpärandile;

| R. | arvestades, et teoste identifitseerimise ja märgistamise süsteemi loomise abil oleks võimalik aidata kaasa õiguste omajate kaitsmisele ja ebaseadusliku kasutuse piiramisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et teoste identifitseerimise ja märgistamise süsteemi loomise abil oleks võimalik aidata kaasa õiguste omajate kaitsmisele ja ebaseadusliku kasutuse piiramisele;

| S. | arvestades, et audiovisuaalteenuste kättesaadavuse tagamisel on põhimõttelise tähtsusega teabe- ja sidevõrkude neutraalsuse säilitamine ning meediaplatvormide ja väljundite tehnoloogiliselt neutraalse kujundamise tagamine ning väljendusvabaduse edendamine ja massiteabevahendite mitmekesisuse suurendamine Euroopa Liidus ning tehnoloogilise lähenemise arvestamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et audiovisuaalteenuste kättesaadavuse tagamisel on põhimõttelise tähtsusega teabe- ja sidevõrkude neutraalsuse säilitamine ning meediaplatvormide ja väljundite tehnoloogiliselt neutraalse kujundamise tagamine ning väljendusvabaduse edendamine ja massiteabevahendite mitmekesisuse suurendamine Euroopa Liidus ning tehnoloogilise lähenemise arvestamine;

| T. | arvestades, et jätkusuutlik looming ja kultuuriline mitmekesisus on võimatu autoriõiguseta, mis kaitseb ja tasustab loomeisikuid, ning kasutajatele seadusliku juurdepääsuta kultuuripärandile; arvestades, et uued ärimudelid peaksid sisaldama tõhusaid litsentsimissüsteeme, jätkuvat investeerimist loovsisu digiteerimisse ja juurdepääsu lihtsustamist tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et jätkusuutlik looming ja kultuuriline mitmekesisus on võimatu autoriõiguseta, mis kaitseb ja tasustab loomeisikuid, ning kasutajatele seadusliku juurdepääsuta kultuuripärandile; arvestades, et uued ärimudelid peaksid sisaldama tõhusaid litsentsimissüsteeme, jätkuvat investeerimist loovsisu digiteerimisse ja juurdepääsu lihtsustamist tarbijate jaoks;

| U. | arvestades, et autoriõiguse või sellega kaasnevate intellektuaalomandi õiguste rikkumiste põhjuseks on suures osas potentsiaalse publiku arusaadav vajadus uue audiovisuaalse sisu järele lihtsatel ja õiglase hinnaga tingimustel ning see nõudlus ei ole veel piisavalt rahuldatud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et autoriõiguse või sellega kaasnevate intellektuaalomandi õiguste rikkumiste põhjuseks on suures osas potentsiaalse publiku arusaadav vajadus uue audiovisuaalse sisu järele lihtsatel ja õiglase hinnaga tingimustel ning see nõudlus ei ole veel piisavalt rahuldatud;

| V. | arvestades vajadust toetada digitaalajastu reaalsusega kohanemist, eelkõige samme, mille eesmärk on vältida ettevõtjate tegevuse mujale viimist võimalikult vähest õiguste kaitset pakkuva õiguskorra otsinguil; |
| --- | --- |

V.

arvestades vajadust toetada digitaalajastu reaalsusega kohanemist, eelkõige samme, mille eesmärk on vältida ettevõtjate tegevuse mujale viimist võimalikult vähest õiguste kaitset pakkuva õiguskorra otsinguil;

| W. | arvestades, et on aus, kui kõigi lepingutega nähakse autoritele ette õiglane tasu nende teoste mis tahes kasutuse eest, sealhulgas kasutuse eest internetis; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et on aus, kui kõigi lepingutega nähakse autoritele ette õiglane tasu nende teoste mis tahes kasutuse eest, sealhulgas kasutuse eest internetis;

| X. | arvestades tungivat vajadust, et komisjon teeks ettepaneku õiguste kollektiivset haldamist ja kollektiivse esindamise organisatsioone käsitleva direktiivi kohta, et suurendada usaldust kollektiivse esindamise organisatsioonide vastu, võttes meetmeid, millega suurendada tõhusust, parandada oluliselt läbipaistvust, edendada head valitsemistava ja tõhusat vaidluste lahendamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades tungivat vajadust, et komisjon teeks ettepaneku õiguste kollektiivset haldamist ja kollektiivse esindamise organisatsioone käsitleva direktiivi kohta, et suurendada usaldust kollektiivse esindamise organisatsioonide vastu, võttes meetmeid, millega suurendada tõhusust, parandada oluliselt läbipaistvust, edendada head valitsemistava ja tõhusat vaidluste lahendamist;

| Y. | arvestades, et õiguste kollektiivne haldamine on hädavajalik meede ringhäälinguorganisatsioonidele, kellel on vaja igapäevaselt tegeleda suure hulga õiguste hankimisega, seetõttu tuleks ette näha tõhusad litsentsimehhanismid tellitava audiovisuaalse materjali kasutamiseks veebikeskkonnas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et õiguste kollektiivne haldamine on hädavajalik meede ringhäälinguorganisatsioonidele, kellel on vaja igapäevaselt tegeleda suure hulga õiguste hankimisega, seetõttu tuleks ette näha tõhusad litsentsimehhanismid tellitava audiovisuaalse materjali kasutamiseks veebikeskkonnas;

| Z. | arvestades, et kultuurikaupade ja -teenuste maksustamine tuleb kohandada digitaalajastule vastavaks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kultuurikaupade ja -teenuste maksustamine tuleb kohandada digitaalajastule vastavaks;

| AA. | arvestades, et meediakasutuse kronoloogia põhimõttega kaasneb üldine tasakaal audiovisuaalsektoris, mis võimaldab tagada audiovisuaalteoste tõhusa levieelse rahastamise; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et meediakasutuse kronoloogia põhimõttega kaasneb üldine tasakaal audiovisuaalsektoris, mis võimaldab tagada audiovisuaalteoste tõhusa levieelse rahastamise;

| AB. | arvestades, et meediakasutuse kronoloogia põhimõte leiab suurenevat konkurentsi digitaalsete teoste kättesaadavuse ja meie arenenud teabeühiskonna poolt tagatud vahetu levitamise võimaluste suurendamise tõttu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et meediakasutuse kronoloogia põhimõte leiab suurenevat konkurentsi digitaalsete teoste kättesaadavuse ja meie arenenud teabeühiskonna poolt tagatud vahetu levitamise võimaluste suurendamise tõttu;

| AC. | arvestades, et liit peaks kasutama sidusat lähenemist tehnoloogiaküsimustele ja parandama digitaalajastul kasutatavate süsteemide koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et liit peaks kasutama sidusat lähenemist tehnoloogiaküsimustele ja parandama digitaalajastul kasutatavate süsteemide koostalitlusvõimet;

| AD. | arvestades, et õigus- ja eelarveraamistik peaks soosima ettevõtjaid, kes edendavad selliste audiovisuaalteoste levitamist internetis, millel on majanduslik väärtus; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et õigus- ja eelarveraamistik peaks soosima ettevõtjaid, kes edendavad selliste audiovisuaalteoste levitamist internetis, millel on majanduslik väärtus;

| AE. | arvestades, et puudega inimeste juurdepääs meediale on ülimalt tähtis ning seda tuleks hõlbustada puudega inimestele kohandatud programmide abil; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et puudega inimeste juurdepääs meediale on ülimalt tähtis ning seda tuleks hõlbustada puudega inimestele kohandatud programmide abil;

| AF. | arvestades, et on äärmiselt oluline suurendada teadus- ja arendustegevuse mahtu tehnika arendamiseks, mis tooks kaasa puudega inimestele suunatud teenuste automatiseeritud haldamise, eelkõige tänu nn hübriidringhäälingule; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et on äärmiselt oluline suurendada teadus- ja arendustegevuse mahtu tehnika arendamiseks, mis tooks kaasa puudega inimestele suunatud teenuste automatiseeritud haldamise, eelkõige tänu nn hübriidringhäälingule;

| 1. | tunnistab internetituru killustatust, mille tunnuseks on näiteks tehnoloogilised takistused, keerukas litsentside andmise kord, erinevused makseviisides, selliste tähtsate elementide nagu e-allkirja koostalitluse puudumine ning erinevused teatavates kaupadele ja teenustele kohaldatavates maksudes, sealhulgas käibemaksumäärades; on seetõttu veendunud, et praegu on vaja läbipaistvat, paindlikku ja ühtlustatud Euroopa tasandi lähenemisviisi, et rajada ühtset digitaalset turgu; rõhutab, et kõigi esitatud meetmetega tuleks püüda vähendada sisu litsentsimisega seotud halduskoormust ja tehingukulusid; |
| --- | --- |

1.

tunnistab internetituru killustatust, mille tunnuseks on näiteks tehnoloogilised takistused, keerukas litsentside andmise kord, erinevused makseviisides, selliste tähtsate elementide nagu e-allkirja koostalitluse puudumine ning erinevused teatavates kaupadele ja teenustele kohaldatavates maksudes, sealhulgas käibemaksumäärades; on seetõttu veendunud, et praegu on vaja läbipaistvat, paindlikku ja ühtlustatud Euroopa tasandi lähenemisviisi, et rajada ühtset digitaalset turgu; rõhutab, et kõigi esitatud meetmetega tuleks püüda vähendada sisu litsentsimisega seotud halduskoormust ja tehingukulusid;

Seaduslik pakkumine, juurdepääs ja õiguste kollektiivne haldamine

| 2. | rõhutab vajadust suurendada seadusliku pakkumise kvantitatiivset ja kvalitatiivset atraktiivsust ja ajakohasust ning parandada originaalheliga subtitreeritud teoste kui ka nende teoste kättesaadavust kõikides liidu ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust suurendada seadusliku pakkumise kvantitatiivset ja kvalitatiivset atraktiivsust ja ajakohasust ning parandada originaalheliga subtitreeritud teoste kui ka nende teoste kättesaadavust kõikides liidu ametlikes keeltes;

| 3. | rõhutab, kui tähtis on sisu pakkumine subtiitritega võimalikult paljudes keeltes, eelkõige tellitavate videoteenuste puhul; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui tähtis on sisu pakkumine subtiitritega võimalikult paljudes keeltes, eelkõige tellitavate videoteenuste puhul;

| 4. | rõhutab, et üha enam on vaja soodustada atraktiivse seadusliku võrgupõhise audiovisuaalsisu pakkumist ja innovatsiooni ning sellest tulenevalt on oluline uute levitamismeetodite paindlikkus, et saaksid tekkida uued ärimudelid ning digitaalsed kaubad muutuksid kättesaadavaks kõikidele ELi kodanikele, sõltumata nende elukohaliikmesriigist, ning et sealjuures võetaks nõuetekohaselt arvesse võrgu neutraalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et üha enam on vaja soodustada atraktiivse seadusliku võrgupõhise audiovisuaalsisu pakkumist ja innovatsiooni ning sellest tulenevalt on oluline uute levitamismeetodite paindlikkus, et saaksid tekkida uued ärimudelid ning digitaalsed kaubad muutuksid kättesaadavaks kõikidele ELi kodanikele, sõltumata nende elukohaliikmesriigist, ning et sealjuures võetaks nõuetekohaselt arvesse võrgu neutraalsuse põhimõtet;

| 5. | rõhutab, et digitaalteenused, nagu voogvideoedastus, peaksid olema kättesaadavad kõikidele ELi kodanikele, sõltumata sellest, millises liikmesriigis nad asuvad; palub komisjonil nõuda Euroopa digitaalteenuseid pakkuvatelt ettevõtetelt liidu piires geograafiliste piirangute (nt IP-aadresside blokeerimise) kaotamist ning digitaalteenuste ostmise võimaldamist ka väljaspool tarbija päritoluliikmesriiki; palub komisjonil analüüsida kaabel- ja satelliitlevi käsitleva direktiivi (6) kohaldamist digitaallevi suhtes; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et digitaalteenused, nagu voogvideoedastus, peaksid olema kättesaadavad kõikidele ELi kodanikele, sõltumata sellest, millises liikmesriigis nad asuvad; palub komisjonil nõuda Euroopa digitaalteenuseid pakkuvatelt ettevõtetelt liidu piires geograafiliste piirangute (nt IP-aadresside blokeerimise) kaotamist ning digitaalteenuste ostmise võimaldamist ka väljaspool tarbija päritoluliikmesriiki; palub komisjonil analüüsida kaabel- ja satelliitlevi käsitleva direktiivi (6) kohaldamist digitaallevi suhtes;

| 6. | on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata internetis levitamise platvormide ja ka internetimaksete turvalisuse parandamisele; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata internetis levitamise platvormide ja ka internetimaksete turvalisuse parandamisele;

| 7. | rõhutab vajadust töötada välja alternatiivsed ja uuenduslikud väikemaksete süsteemid, näiteks luua SMS-maksed või rakendused seaduslikele interneti teenuseplatvormidele, et hõlbustada tarbijate jaoks nende süsteemide kasutamist; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust töötada välja alternatiivsed ja uuenduslikud väikemaksete süsteemid, näiteks luua SMS-maksed või rakendused seaduslikele interneti teenuseplatvormidele, et hõlbustada tarbijate jaoks nende süsteemide kasutamist;

| 8. | rõhutab, et internetipõhiste maksesüsteemidega seotud probleemidega, näiteks puudulik koostalitlusvõime ja mikromaksete kõrge hind tarbijatele, tuleks tegeleda ja töötada välja lihtsad, innovatiivsed ja kulutõhusad, nii tarbijatele kui ka digitaalsetele platvormidele kasulikud lahendused; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et internetipõhiste maksesüsteemidega seotud probleemidega, näiteks puudulik koostalitlusvõime ja mikromaksete kõrge hind tarbijatele, tuleks tegeleda ja töötada välja lihtsad, innovatiivsed ja kulutõhusad, nii tarbijatele kui ka digitaalsetele platvormidele kasulikud lahendused;

| 9. | nõuab kasutajasõbralike maksesüsteemide valdkonnas uute lahenduste, näiteks mikromaksete väljatöötamist, ning selliste süsteemide loomist, mis võimaldavad maksta otse loomeisikutele ja mis on kasulikud nii tarbijatele kui ka autoritele; |
| --- | --- |

9.

nõuab kasutajasõbralike maksesüsteemide valdkonnas uute lahenduste, näiteks mikromaksete väljatöötamist, ning selliste süsteemide loomist, mis võimaldavad maksta otse loomeisikutele ja mis on kasulikud nii tarbijatele kui ka autoritele;

| 10. | rõhutab, et internetipõhine kasutamine võib kujutada endast tõelist võimalust Euroopa teoste, eelkõige audiovisuaalteoste paremaks levikuks ja levitamiseks tingimustes, kus teoste seaduslik pakkumine saab areneda tervistava konkurentsi keskkonnas, mis takistab tulemuslikult kaitstud teoste ebaseaduslikku pakkumist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et internetipõhine kasutamine võib kujutada endast tõelist võimalust Euroopa teoste, eelkõige audiovisuaalteoste paremaks levikuks ja levitamiseks tingimustes, kus teoste seaduslik pakkumine saab areneda tervistava konkurentsi keskkonnas, mis takistab tulemuslikult kaitstud teoste ebaseaduslikku pakkumist;

| 11. | julgustab audiovisuaalsisu rikkaliku ja mitmekesise seadusliku levitamise arendamist, eelkõige paindlikumate leviakende kaudu; rõhutab, et õiguste omajad peaksid saama vabalt otsustada, millal nad soovivad tooteid eri platvormidel väljastada; |
| --- | --- |

11.

julgustab audiovisuaalsisu rikkaliku ja mitmekesise seadusliku levitamise arendamist, eelkõige paindlikumate leviakende kaudu; rõhutab, et õiguste omajad peaksid saama vabalt otsustada, millal nad soovivad tooteid eri platvormidel väljastada;

| 12. | rõhutab vajadust jälgida, et praegust leviakende süsteemi ei kasutataks teoste internetis kasutamise piiramiseks, kahjustades sellega väiketootjaid ja levitajaid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust jälgida, et praegust leviakende süsteemi ei kasutataks teoste internetis kasutamise piiramiseks, kahjustades sellega väiketootjaid ja levitajaid;

| 13. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle rakendada parlamendi poolt vastu võetud ettevalmistusmeedet, mis seisneb platvormide vastastikusel täiendavusel põhinevate uute jaotusviiside puhul leviakende paindlikkuse katsetamises; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt komisjoni otsuse üle rakendada parlamendi poolt vastu võetud ettevalmistusmeedet, mis seisneb platvormide vastastikusel täiendavusel põhinevate uute jaotusviiside puhul leviakende paindlikkuse katsetamises;

| 14. | palub toetada strateegiaid, mis võimaldaksid Euroopa audiovisuaalsektori VKEdel hallata digitaalõigusi tõhusamalt ja jõuda nii laiema publikuni; |
| --- | --- |

14.

palub toetada strateegiaid, mis võimaldaksid Euroopa audiovisuaalsektori VKEdel hallata digitaalõigusi tõhusamalt ja jõuda nii laiema publikuni;

| 15. | kutsub kõiki liikmesriike üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklit 13 kiiresti siduvalt rakendama ning kehtestama tellitavatele audiovisuaalmeedia teenustele rahastamise ja edendamise kohustused ning palub komisjonil esitada parlamendile vastavalt artikli 13 lõikele 3 viivitamata põhjaliku aruande rakendamise hetkeseisu kohta; |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki liikmesriike üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklit 13 kiiresti siduvalt rakendama ning kehtestama tellitavatele audiovisuaalmeedia teenustele rahastamise ja edendamise kohustused ning palub komisjonil esitada parlamendile vastavalt artikli 13 lõikele 3 viivitamata põhjaliku aruande rakendamise hetkeseisu kohta;

| 16. | tuletab meelde, et Euroopa ühtse digitaalse siseturu loomiseks on tingimata vaja kehtestada üleeuroopalised ühtsed autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste kollektiivse haldamise eeskirjad, et panna piir kasvavale lahknevusele liikmesriikide õigusnormide vahel, mis üha enam raskendab piiriülest õiguste andmist; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Euroopa ühtse digitaalse siseturu loomiseks on tingimata vaja kehtestada üleeuroopalised ühtsed autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste kollektiivse haldamise eeskirjad, et panna piir kasvavale lahknevusele liikmesriikide õigusnormide vahel, mis üha enam raskendab piiriülest õiguste andmist;

| 17. | toetab sellise õigusraamistiku loomist, mis hõlbustaks orbteoste digiteerimist ja piiriülest levitamist ühtsel digitaalsel turul, kuna see on üks tähtsamaid meetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on osa strateegiast „Euroopa 2020”; |
| --- | --- |

17.

toetab sellise õigusraamistiku loomist, mis hõlbustaks orbteoste digiteerimist ja piiriülest levitamist ühtsel digitaalsel turul, kuna see on üks tähtsamaid meetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on osa strateegiast „Euroopa 2020”;

| 18. | märgib, et piiriüleste teenuste areng on täiesti võimalik, kui kaubanduse platvormid on valmis omandama õigusi lepingulistel alustel ühel või mitmel territooriumil, sest tuleb meeles pidada, et territoriaalsed süsteemid on audiovisuaalsektori loomulikud turud; |
| --- | --- |

18.

märgib, et piiriüleste teenuste areng on täiesti võimalik, kui kaubanduse platvormid on valmis omandama õigusi lepingulistel alustel ühel või mitmel territooriumil, sest tuleb meeles pidada, et territoriaalsed süsteemid on audiovisuaalsektori loomulikud turud;

| 19. | rõhutab vajadust luua õiguskindlus küsimuses, millise riigi õigussüsteemi kasutatakse õiguste määramiseks piiriülese levitamise korral, ning teeb ettepaneku, et kohaldatava õiguse määramise aluseks võiks olla ettevõtte põhitegevuse asukoht ja peamise tulu päritolukoht; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust luua õiguskindlus küsimuses, millise riigi õigussüsteemi kasutatakse õiguste määramiseks piiriülese levitamise korral, ning teeb ettepaneku, et kohaldatava õiguse määramise aluseks võiks olla ettevõtte põhitegevuse asukoht ja peamise tulu päritolukoht;

| 20. | kinnitab taas liikmesriikide vahel tugevdatud ja tõhusa piiriülese audiovisuaalteoste elektroonilise levitamise eesmärki; |
| --- | --- |

20.

kinnitab taas liikmesriikide vahel tugevdatud ja tõhusa piiriülese audiovisuaalteoste elektroonilise levitamise eesmärki;

| 21. | soovitab ELi tasandil kasutusele võtta tervikliku lähenemisviisi, mis hõlmaks õiguste omajate, interneti levitamisplatvormide ja internetiteenuste pakkujate tugevamat koostööd, et edendada kasutajasõbralikku ja konkurentsivõimelist juurdepääsu audiovisuaalsele sisule; |
| --- | --- |

21.

soovitab ELi tasandil kasutusele võtta tervikliku lähenemisviisi, mis hõlmaks õiguste omajate, interneti levitamisplatvormide ja internetiteenuste pakkujate tugevamat koostööd, et edendada kasutajasõbralikku ja konkurentsivõimelist juurdepääsu audiovisuaalsele sisule;

| 22. | toonitab vajadust tagada paindlikkus ja koostoimimisvõime audiovisuaalteoste levitamisel digitaalsete platvormide kaudu, et reageeringuna turunõudlusele laiendada audiovisuaalteoste seaduslikku internetis levitamist ning edendada piiriülest juurdepääsu muudest liikmesriikidest pärit sisule, tagades samal ajal autoriõiguse järgimise; |
| --- | --- |

22.

toonitab vajadust tagada paindlikkus ja koostoimimisvõime audiovisuaalteoste levitamisel digitaalsete platvormide kaudu, et reageeringuna turunõudlusele laiendada audiovisuaalteoste seaduslikku internetis levitamist ning edendada piiriülest juurdepääsu muudest liikmesriikidest pärit sisule, tagades samal ajal autoriõiguse järgimise;

| 23. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku uue programmi „Loov Euroopa” kohta, milles rõhutatakse, et internetil on audiovisuaalteoste levitamisele ka heas mõttes suur mõju, sest see aitab eeskätt jõuda uute sidusrühmadeni nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ning suurendab sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

23.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku uue programmi „Loov Euroopa” kohta, milles rõhutatakse, et internetil on audiovisuaalteoste levitamisele ka heas mõttes suur mõju, sest see aitab eeskätt jõuda uute sidusrühmadeni nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ning suurendab sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 24. | rõhutab võrgu neutraalsuse olulisust lairibavõrkudele võrdse ligipääsu tagamisel, mis on keskse tähtsusega kvaliteetsete seaduslike internetipõhiste audiovisuaalteenuste tagamisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab võrgu neutraalsuse olulisust lairibavõrkudele võrdse ligipääsu tagamisel, mis on keskse tähtsusega kvaliteetsete seaduslike internetipõhiste audiovisuaalteenuste tagamisel;

| 25. | rõhutab, et liikmesriikide ja ELi piirkondade vaheline digitaalne lõhe on tõsine digitaalse ühtse turu arengut pärssiv tegur; nõuab seetõttu lairibaühenduse laiendamist üle kogu ELi, et parandada e-teenuste ja uute tehnoloogiate kättesaadavust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et liikmesriikide ja ELi piirkondade vaheline digitaalne lõhe on tõsine digitaalse ühtse turu arengut pärssiv tegur; nõuab seetõttu lairibaühenduse laiendamist üle kogu ELi, et parandada e-teenuste ja uute tehnoloogiate kättesaadavust;

| 26. | tuletab meelde, et ärieesmärgil kasutamise korral kantakse õigused üle audiovisuaaltootjale, kes tugineb autoriõiguse alusel antud ainuõiguste tsentraliseerimisele audiovisuaalteoste rahastamise, tootmise ja levitamise organiseerimiseks; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et ärieesmärgil kasutamise korral kantakse õigused üle audiovisuaaltootjale, kes tugineb autoriõiguse alusel antud ainuõiguste tsentraliseerimisele audiovisuaalteoste rahastamise, tootmise ja levitamise organiseerimiseks;

| 27. | tuletab meelde, et „üldsusele edastamise” ja „üldsusele kättesaadavaks tegemise” ainuõiguste ärieesmärgil kasutamisega püütakse kaubandusliku edu korral luua rahalisi vahendeid, et rahastada tulevast projektide tootmist ja levitamist ning edendada seega mitmekesise ja püsiva uute filmide pakkumise olemasolu; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et „üldsusele edastamise” ja „üldsusele kättesaadavaks tegemise” ainuõiguste ärieesmärgil kasutamisega püütakse kaubandusliku edu korral luua rahalisi vahendeid, et rahastada tulevast projektide tootmist ja levitamist ning edendada seega mitmekesise ja püsiva uute filmide pakkumise olemasolu;

| 28. | palub komisjonil esitada seadusandliku algatuse autoriõiguste kollektiivse haldamise kohta, mille eesmärk on parandada autoriõiguste kollektiivse haldamise ühingute aruandluskohustust, läbipaistvust ja juhtimist, tagada tõhusad vaidluste lahendamise süsteemid ning selgitada ja lihtsustada muusikasektori litsentsisüsteeme; rõhutab sellega seoses vajadust eristada selgelt eri tüüpi sisude litsentsimise korda, eriti audiovisuaal-/kinematograafiateoste ja muusikateoste puhul; tuletab meelde, et audiovisuaalteoste litsentsimine toimub eraldiseisvate lepinguliste kokkulepete alusel, mõnel juhul koos tasunõuete kollektiivse haldamisega; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil esitada seadusandliku algatuse autoriõiguste kollektiivse haldamise kohta, mille eesmärk on parandada autoriõiguste kollektiivse haldamise ühingute aruandluskohustust, läbipaistvust ja juhtimist, tagada tõhusad vaidluste lahendamise süsteemid ning selgitada ja lihtsustada muusikasektori litsentsisüsteeme; rõhutab sellega seoses vajadust eristada selgelt eri tüüpi sisude litsentsimise korda, eriti audiovisuaal-/kinematograafiateoste ja muusikateoste puhul; tuletab meelde, et audiovisuaalteoste litsentsimine toimub eraldiseisvate lepinguliste kokkulepete alusel, mõnel juhul koos tasunõuete kollektiivse haldamisega;

| 29. | rõhutab, et komisjoni aruandes direktiivi 2001/29/EÜ (7) kohaldamise kohta tuvastati liikmesriikides erinevusi artiklite 5, 6 ja 8 sätete rakendamisel, millega kaasnevad liikmesriikide kohtute erinevad tõlgendused ja otsused; märgib, et need on muutunud audiovisuaalsektorit käsitleva kohtupraktika osaks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et komisjoni aruandes direktiivi 2001/29/EÜ (7) kohaldamise kohta tuvastati liikmesriikides erinevusi artiklite 5, 6 ja 8 sätete rakendamisel, millega kaasnevad liikmesriikide kohtute erinevad tõlgendused ja otsused; märgib, et need on muutunud audiovisuaalsektorit käsitleva kohtupraktika osaks;

| 30. | palub komisjonil jätkata ranget järelevalvet direktiivi 2001/29/EÜ kohaldamise üle ning parlamendile ja nõukogule regulaarselt aruannete esitamist järelevalve tulemuste kohta; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil jätkata ranget järelevalvet direktiivi 2001/29/EÜ kohaldamise üle ning parlamendile ja nõukogule regulaarselt aruannete esitamist järelevalve tulemuste kohta;

| 31. | kutsub komisjoni üles pärast kõikide oluliste sidusrühmadega konsulteerimist direktiivi 2001/29/EÜ läbi vaatama, et sõnastada artiklite 5, 6 ja 8 sätted täpsemalt ning tagada liidu tasandil infoühiskonnas autoriõiguste kaitse õigusraamistiku ühtlustamine; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles pärast kõikide oluliste sidusrühmadega konsulteerimist direktiivi 2001/29/EÜ läbi vaatama, et sõnastada artiklite 5, 6 ja 8 sätted täpsemalt ning tagada liidu tasandil infoühiskonnas autoriõiguste kaitse õigusraamistiku ühtlustamine;

| 32. | toetab järjekindlate Euroopa seaduste kehtestamist kollektiivse esindamise organisatsioonide hea juhtimise ja läbipaistvuse ning tõhusa vaidluste lahendamise mehhanismi kohta; |
| --- | --- |

32.

toetab järjekindlate Euroopa seaduste kehtestamist kollektiivse esindamise organisatsioonide hea juhtimise ja läbipaistvuse ning tõhusa vaidluste lahendamise mehhanismi kohta;

| 33. | rõhutab, et õiguste andmise lihtsustamine ja eelkõige audiovisuaalteoste muusikaga seotud internetipõhiste õiguste liitmine edendaks siseturgu, ja kutsub komisjoni üles võtma seda kavandatavas autoriõiguste kollektiivset haldamist käsitlevas õigusaktis asjakohaselt arvesse; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et õiguste andmise lihtsustamine ja eelkõige audiovisuaalteoste muusikaga seotud internetipõhiste õiguste liitmine edendaks siseturgu, ja kutsub komisjoni üles võtma seda kavandatavas autoriõiguste kollektiivset haldamist käsitlevas õigusaktis asjakohaselt arvesse;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et massiteabevahendite jätkuv üksteisele lähenemine nõuab uusi lahendusviise lisaks autoriõigusele ka meediaõiguse valdkonnas; palub komisjonil tehnoloogia uusimaid muutusi arvesse võttes välja selgitada, kuivõrd ajakohased on veel eri eeskirjad lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste kohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis 2010/13/EL; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et massiteabevahendite jätkuv üksteisele lähenemine nõuab uusi lahendusviise lisaks autoriõigusele ka meediaõiguse valdkonnas; palub komisjonil tehnoloogia uusimaid muutusi arvesse võttes välja selgitada, kuivõrd ajakohased on veel eri eeskirjad lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste kohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis 2010/13/EL;

| 35. | vaatamata sellele, et vahetegemine lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste vahel on muutumas üha tarbetumaks, peab asjakohaseks reklaamipiiranguid lastele pakutavate lineaarsete teenuste ning uudiste ja teabesaadete puhul; soovitab aga mõelda reklaamiaja programmi- ja platvormiüleste arvestussüsteemide uutele vormidele, mille abil luuakse stiimulid kvaliteetse sisu esitamiseks, mis suurendaks ühteaegu nii lineaarsete programmide kvaliteeti kui ka internetiteenuste mitmekesisust, vähendamata erasektori ringhäälinguteenuste pakkujate tulusid; |
| --- | --- |

35.

vaatamata sellele, et vahetegemine lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste vahel on muutumas üha tarbetumaks, peab asjakohaseks reklaamipiiranguid lastele pakutavate lineaarsete teenuste ning uudiste ja teabesaadete puhul; soovitab aga mõelda reklaamiaja programmi- ja platvormiüleste arvestussüsteemide uutele vormidele, mille abil luuakse stiimulid kvaliteetse sisu esitamiseks, mis suurendaks ühteaegu nii lineaarsete programmide kvaliteeti kui ka internetiteenuste mitmekesisust, vähendamata erasektori ringhäälinguteenuste pakkujate tulusid;

| 36. | rõhutab, et territoriaalsete tootmise ja levitamise skeemide kasutamise võimalus peaks digitaalses keskkonnas kehtima jääma, kuna audiovisuaalturu korralduse niisugune vorm näib olevat Euroopa audiovisuaal- ja kinematograafiateoste rahastamise alus; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et territoriaalsete tootmise ja levitamise skeemide kasutamise võimalus peaks digitaalses keskkonnas kehtima jääma, kuna audiovisuaalturu korralduse niisugune vorm näib olevat Euroopa audiovisuaal- ja kinematograafiateoste rahastamise alus;

| 37. | palub komisjonil esitada analüüsi selle kohta, kas vastastikuse tunnustamise põhimõtet saaks digitaalsete kaupade suhtes kohaldada samamoodi nagu füüsiliste kaupade suhtes; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil esitada analüüsi selle kohta, kas vastastikuse tunnustamise põhimõtet saaks digitaalsete kaupade suhtes kohaldada samamoodi nagu füüsiliste kaupade suhtes;

Identifitseerimine

| 38. | on arvamusel, et uusi tehnoloogiaid võiks kasutada õiguste selgitamise lihtsustamiseks; tunneb sellega seoses heameelt audiovisuaalteose rahvusvahelise standardnumbri (ISAN) algatuse üle, mis muudab lihtsamaks audiovisuaalteoste ja õiguste omajate tuvastamise; kutsub komisjoni üles kaaluma ISAN-süsteemi ulatuslikumat kasutamist hõlbustavate meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et uusi tehnoloogiaid võiks kasutada õiguste selgitamise lihtsustamiseks; tunneb sellega seoses heameelt audiovisuaalteose rahvusvahelise standardnumbri (ISAN) algatuse üle, mis muudab lihtsamaks audiovisuaalteoste ja õiguste omajate tuvastamise; kutsub komisjoni üles kaaluma ISAN-süsteemi ulatuslikumat kasutamist hõlbustavate meetmete rakendamist.

Omavoliline kasutamine

| 39. | kutsub komisjoni üles tagama õiguskindluse voogedastuse kaudu pakutavaid teenuseid kasutavatele veebikülastajatele ning arutama võimalusi, kuidas takistada tasulistes ebaseaduslikku materjali allalaadivates ja voogedastavates platvormides maksesüsteemide kasutamist ja nende teenuste rahastamist reklaamide abil; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles tagama õiguskindluse voogedastuse kaudu pakutavaid teenuseid kasutavatele veebikülastajatele ning arutama võimalusi, kuidas takistada tasulistes ebaseaduslikku materjali allalaadivates ja voogedastavates platvormides maksesüsteemide kasutamist ja nende teenuste rahastamist reklaamide abil;

| 40. | kutsub liikmesriike üles edendama autori- ja kaasnevatest õigustest kinnipidamist ning võitlema teoste omavolilise kättesaadavaks tegemise ja levitamise vastu, sh voogedastusena; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles edendama autori- ja kaasnevatest õigustest kinnipidamist ning võitlema teoste omavolilise kättesaadavaks tegemise ja levitamise vastu, sh voogedastusena;

| 41. | juhib tähelepanu, et üha enam kerkib esile sotsiaalse võrgustiku platvorme, kus pakutakse kasutajatele võimalust toetada rahaliselt mõne filmi või dokumentaalfilmi tootmist, mis annab neile selle loomises osalemise tunde, kuid rõhutab, et nii lühikeses perspektiivis ei ole tõenäoline, et selline rahastamisviis võiks asendada traditsioonilisi rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu, et üha enam kerkib esile sotsiaalse võrgustiku platvorme, kus pakutakse kasutajatele võimalust toetada rahaliselt mõne filmi või dokumentaalfilmi tootmist, mis annab neile selle loomises osalemise tunde, kuid rõhutab, et nii lühikeses perspektiivis ei ole tõenäoline, et selline rahastamisviis võiks asendada traditsioonilisi rahastamisallikaid;

| 42. | tunnistab, et internetis autoriõiguste rikkumine jääb probleemiks isegi siis, kui on olemas seaduslikud alternatiivid, ning seega peaks autoriõigustega kaitstud kultuurimaterjalide seaduslikku internetis kättesaadavust täiendama autoriõiguste arukam jõustamine internetis, kusjuures järgitaks täielikult põhiõigusi, iseäranis teabe- ja sõnavabadust, isikuandmete kaitset ja eraelu puutumatust ning pelga edastamise põhimõtet; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et internetis autoriõiguste rikkumine jääb probleemiks isegi siis, kui on olemas seaduslikud alternatiivid, ning seega peaks autoriõigustega kaitstud kultuurimaterjalide seaduslikku internetis kättesaadavust täiendama autoriõiguste arukam jõustamine internetis, kusjuures järgitaks täielikult põhiõigusi, iseäranis teabe- ja sõnavabadust, isikuandmete kaitset ja eraelu puutumatust ning pelga edastamise põhimõtet;

| 43. | palub komisjonil edendada õiguskindlust, kui ta vaatab läbi direktiivi 2004/48/EÜ, mis on loodud analoogse turu jaoks, et teha vajalikud muudatused tõhusate lahenduste väljatöötamiseks digitaalturu jaoks; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil edendada õiguskindlust, kui ta vaatab läbi direktiivi 2004/48/EÜ, mis on loodud analoogse turu jaoks, et teha vajalikud muudatused tõhusate lahenduste väljatöötamiseks digitaalturu jaoks;

Tasu

| 44. | tuletab meelde, et õiguste omanikele tuleb tagada audiovisuaalse sisu internetis levitamise eest kohane tasu; märgib, et kuigi seda õigust tunnustatakse Euroopa tasandil alates 2001. aastast, ei ole ikka veel tagatud kohane tasu internetis kättesaadavaks tehtud teoste eest; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et õiguste omanikele tuleb tagada audiovisuaalse sisu internetis levitamise eest kohane tasu; märgib, et kuigi seda õigust tunnustatakse Euroopa tasandil alates 2001. aastast, ei ole ikka veel tagatud kohane tasu internetis kättesaadavaks tehtud teoste eest;

| 45. | on seisukohal, et see tasu peaks aitama soodustada loovust, suurendada Euroopa konkurentsivõimet ning võtta arvesse asjaomase valdkonna iseärasusi, mitmesuguste sidusrühmade huve ning vajadust tunduvalt lihtsustada litsentside andmise korda; kutsub komisjoni üles edendama koostöös kõikide sidusrühmadega nö alt üles lahendusi, et jätkata konkreetsete ELi õigusnormide täiustamist; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et see tasu peaks aitama soodustada loovust, suurendada Euroopa konkurentsivõimet ning võtta arvesse asjaomase valdkonna iseärasusi, mitmesuguste sidusrühmade huve ning vajadust tunduvalt lihtsustada litsentside andmise korda; kutsub komisjoni üles edendama koostöös kõikide sidusrühmadega nö alt üles lahendusi, et jätkata konkreetsete ELi õigusnormide täiustamist;

| 46. | toetab põhimõtet, mille kohaselt on hädavajalik tagada autoritele ja esitajatele tasu, mis oleks õiglane ja proportsionaalne nende teoste kõikide kasutusvormide, eelkõige internetipõhise kasutamise ulatusega; kutsub liikmesriike seetõttu üles keelustama kõnealuse põhimõttega vastuolus olevad väljaostulepingud; |
| --- | --- |

46.

toetab põhimõtet, mille kohaselt on hädavajalik tagada autoritele ja esitajatele tasu, mis oleks õiglane ja proportsionaalne nende teoste kõikide kasutusvormide, eelkõige internetipõhise kasutamise ulatusega; kutsub liikmesriike seetõttu üles keelustama kõnealuse põhimõttega vastuolus olevad väljaostulepingud;

| 47. | palub komisjonil kiiremas korras esitada uuringu, milles käsitletakse riiklikul tasandil kasutatavate autorite ja esitajate tasustamise eri mehhanismide erinevusi, et koostada parimate tavade loetelu; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil kiiremas korras esitada uuringu, milles käsitletakse riiklikul tasandil kasutatavate autorite ja esitajate tasustamise eri mehhanismide erinevusi, et koostada parimate tavade loetelu;

| 48. | nõuab autorite ja esitajate ning tootjate läbirääkimispositsiooni tasakaalustamist, pakkudes autoritele ja esitajatele võõrandamatut õigust tasule nende teoste igal kujul kasutamise eest, sealhulgas jätkuvat tasustamist juhul, kui nad on loovutanud oma ainuõigusliku üldsusele kättesaadavaks tegemise õiguse tootjale; |
| --- | --- |

48.

nõuab autorite ja esitajate ning tootjate läbirääkimispositsiooni tasakaalustamist, pakkudes autoritele ja esitajatele võõrandamatut õigust tasule nende teoste igal kujul kasutamise eest, sealhulgas jätkuvat tasustamist juhul, kui nad on loovutanud oma ainuõigusliku üldsusele kättesaadavaks tegemise õiguse tootjale;

| 49. | nõuab, et võetaks meetmeid, millega tagatakse õiguste omajate õiglane tasustamine audiovisuaalteoste levitamise, taasedastamise või -ülekandmise korral; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et võetaks meetmeid, millega tagatakse õiguste omajate õiglane tasustamine audiovisuaalteoste levitamise, taasedastamise või -ülekandmise korral;

| 50. | leiab, et parim viis tagada õiguste omajale piisav tasu on teha seda eelistatult kas kollektiivläbirääkimiste kokkulepete (sealhulgas kokkulepitud standardlepingud), laiendatud kollektiivlitsentside või kollektiivse esindamise organisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

50.

leiab, et parim viis tagada õiguste omajale piisav tasu on teha seda eelistatult kas kollektiivläbirääkimiste kokkulepete (sealhulgas kokkulepitud standardlepingud), laiendatud kollektiivlitsentside või kollektiivse esindamise organisatsioonide kaudu;

Litsentsimine

| 51. | juhib tähelepanu asjaolule, et autoriõiguseid käsitlev ühenduse õigustik ei välista iseenesest vabatahtlikke mitut territooriumi hõlmavaid või üleeuroopalisi litsentsimismehhanisme, kuid et kultuurilised ja keelelised erinevused liikmesriikide vahel, samuti ka erinevused siseriiklike eeskirjade, sh intellektuaalomandiga mitteseotud eeskirjade vahel, tingivad vajaduse paindliku ja täiendava Euroopa tasandi lähenemisviisi järele, et liikuda edasi digitaalse ühtse turu suunas; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu asjaolule, et autoriõiguseid käsitlev ühenduse õigustik ei välista iseenesest vabatahtlikke mitut territooriumi hõlmavaid või üleeuroopalisi litsentsimismehhanisme, kuid et kultuurilised ja keelelised erinevused liikmesriikide vahel, samuti ka erinevused siseriiklike eeskirjade, sh intellektuaalomandiga mitteseotud eeskirjade vahel, tingivad vajaduse paindliku ja täiendava Euroopa tasandi lähenemisviisi järele, et liikuda edasi digitaalse ühtse turu suunas;

| 52. | rõhutab, et mitut territooriumi hõlmavad või üleeuropaalised litsentsimismehhanismid peaksid jääma vabatahtlikuks ning liikmesriikidevahelised keelelised ja kultuurilised erinevused, nagu ka muutused autoriõigusega mitteseotud siseriiklikes eeskirjades, on omamoodi proovikiviks; usub seetõttu, et on vaja võtta kasutusele paindlik käsitlusviis üleeuroopalise litsentsimismehhanismi osas, kaitstes samal ajal õiguste omajaid ning edendades digitaalset ühtset turgu; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et mitut territooriumi hõlmavad või üleeuropaalised litsentsimismehhanismid peaksid jääma vabatahtlikuks ning liikmesriikidevahelised keelelised ja kultuurilised erinevused, nagu ka muutused autoriõigusega mitteseotud siseriiklikes eeskirjades, on omamoodi proovikiviks; usub seetõttu, et on vaja võtta kasutusele paindlik käsitlusviis üleeuroopalise litsentsimismehhanismi osas, kaitstes samal ajal õiguste omajaid ning edendades digitaalset ühtset turgu;

| 53. | on arvamusel, et kui audiovisuaalteoste digitaalsel ühtsel turul on võimalik ergutada ja edendada jätkusuutlikku mitut territooriumit hõlmavat litsentsimist, peaks see hõlbustama turupõhiseid algatusi; rõhutab, et digitaaltehnoloogiad pakuvad uusi ja innovatiivseid võimalusi selliste tööde pakkumise kohandamiseks ja rikastamiseks iga turu puhul ning tarbijanõudlusele vastamiseks, sh kohandatud piiriüleste teenuste valdkonnas; nõuab niisuguste digitaaltehnoloogiate paremat ärakasutamist, mis peaksid kujutama endast hoolauda nii audiovisuaalteoste seadusliku pakkumise mitmekesistamisele kui ka mitmekordistumisele; |
| --- | --- |

53.

on arvamusel, et kui audiovisuaalteoste digitaalsel ühtsel turul on võimalik ergutada ja edendada jätkusuutlikku mitut territooriumit hõlmavat litsentsimist, peaks see hõlbustama turupõhiseid algatusi; rõhutab, et digitaaltehnoloogiad pakuvad uusi ja innovatiivseid võimalusi selliste tööde pakkumise kohandamiseks ja rikastamiseks iga turu puhul ning tarbijanõudlusele vastamiseks, sh kohandatud piiriüleste teenuste valdkonnas; nõuab niisuguste digitaaltehnoloogiate paremat ärakasutamist, mis peaksid kujutama endast hoolauda nii audiovisuaalteoste seadusliku pakkumise mitmekesistamisele kui ka mitmekordistumisele;

| 54. | on seisukohal, et on vaja ajakohast teavet litsentside andmise tingimuste, litsentsiomanike ja repertuaaride kohta ning vaja on ulatuslikke uuringuid Euroopa tasandil, et suurendada läbipaistvust, välja selgitada probleemid ning leida selged, tõhusad ja asjakohased mehhanismid nende lahendamiseks; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et on vaja ajakohast teavet litsentside andmise tingimuste, litsentsiomanike ja repertuaaride kohta ning vaja on ulatuslikke uuringuid Euroopa tasandil, et suurendada läbipaistvust, välja selgitada probleemid ning leida selged, tõhusad ja asjakohased mehhanismid nende lahendamiseks;

| 55. | märgib, et audiovisuaalteoste kommertskasutusega seotud õiguste administreerimist digitaalajastul võiks lihtsustada, kui liikmesriigid edendaksid tõhusat ja läbipaistvat litsentsimist, sealhulgas vabatahtlikku laiendatud kollektiivset litsentsimist, kus see pragu veel puudub; |
| --- | --- |

55.

märgib, et audiovisuaalteoste kommertskasutusega seotud õiguste administreerimist digitaalajastul võiks lihtsustada, kui liikmesriigid edendaksid tõhusat ja läbipaistvat litsentsimist, sealhulgas vabatahtlikku laiendatud kollektiivset litsentsimist, kus see pragu veel puudub;

| 56. | märgib, et oleks kasulik avada kultuurivaldkonna ametnike ja liikmesriikide vaheline arutelu selliste meetmete rakendamise üle, mis võimaldaksid riiklikel registritel täiel määral ära kasutada võimalusi, mida pakub kultuuripärandisse kuuluvatele teostele digitaalne tehnoloogia, sealhulgas digiteeritud teostele muul kui kommertseesmärgil distantsilt juurdepääs; |
| --- | --- |

56.

märgib, et oleks kasulik avada kultuurivaldkonna ametnike ja liikmesriikide vaheline arutelu selliste meetmete rakendamise üle, mis võimaldaksid riiklikel registritel täiel määral ära kasutada võimalusi, mida pakub kultuuripärandisse kuuluvatele teostele digitaalne tehnoloogia, sealhulgas digiteeritud teostele muul kui kommertseesmärgil distantsilt juurdepääs;

| 57. | tunneb heameelt komisjoni peetavate konsultatsioonide üle, mis said alguse pärast rohelise raamatu avaldamist, ja asjaolu üle, et komisjon tunnustab audiovisuaalsektori eripära seoses litsentsimise mehhanismidega, mis on sektori jätkuvat arengut silmas pidades olulised nii kultuurilise mitmekesisuse kui ka Euroopa tugeva audivisuaaltööstuse edendamisel digitaalsel ühtsel turul; |
| --- | --- |

57.

tunneb heameelt komisjoni peetavate konsultatsioonide üle, mis said alguse pärast rohelise raamatu avaldamist, ja asjaolu üle, et komisjon tunnustab audiovisuaalsektori eripära seoses litsentsimise mehhanismidega, mis on sektori jätkuvat arengut silmas pidades olulised nii kultuurilise mitmekesisuse kui ka Euroopa tugeva audivisuaaltööstuse edendamisel digitaalsel ühtsel turul;

Koostalitlusvõime

| 58. | kutsub liikmesriike üles tagama, et õiguste kollektiivne haldamine põhineb tõhusatel, funktsionaalsetel ja koostalitusvõimelistel süsteemidel; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles tagama, et õiguste kollektiivne haldamine põhineb tõhusatel, funktsionaalsetel ja koostalitusvõimelistel süsteemidel;

Käibemaks

| 59. | rõhutab vajadust algatada arutelu liikmesriikides kohaldatavate käibemaksumäärade lahknevuse üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selles valdkonnas oma meetmeid koordineerima; |
| --- | --- |

59.

rõhutab vajadust algatada arutelu liikmesriikides kohaldatavate käibemaksumäärade lahknevuse üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selles valdkonnas oma meetmeid koordineerima;

| 60. | rõhutab, et digitaalses vormingus levitatavate kultuurikaupade ja -teenuste puhul tuleks kaaluda vähendatud käibemaksumäära kohaldamist, et kaotada lahknevus sidus- ja mittesidusteenuste vahel; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et digitaalses vormingus levitatavate kultuurikaupade ja -teenuste puhul tuleks kaaluda vähendatud käibemaksumäära kohaldamist, et kaotada lahknevus sidus- ja mittesidusteenuste vahel;

| 61. | rõhutab vajadust kohaldada internetis ja väljaspool seda müüdavatele kultuurilistele audiovisuaalteostele sama käibemaksumäära; on arvamusel, et kultuurialasele veebisisule, mida müüb ELis asutatud pakkuja ELis elavale tarbijale, vähendatud käibemaksumäärade kohaldamine suurendaks digitaalsete platvormide atraktiivsust; tuletab sellega seoses meelde oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni käibemaksu käsitlevate õigusaktide ajakohastamise kohta digitaalse ühtse turu edendamiseks (8) ja 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni käibemaksu tuleviku kohta (9); |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust kohaldada internetis ja väljaspool seda müüdavatele kultuurilistele audiovisuaalteostele sama käibemaksumäära; on arvamusel, et kultuurialasele veebisisule, mida müüb ELis asutatud pakkuja ELis elavale tarbijale, vähendatud käibemaksumäärade kohaldamine suurendaks digitaalsete platvormide atraktiivsust; tuletab sellega seoses meelde oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni käibemaksu käsitlevate õigusaktide ajakohastamise kohta digitaalse ühtse turu edendamiseks (8) ja 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni käibemaksu tuleviku kohta (9);

| 62. | kutsub komisjoni üles looma õigusliku raamistiku liiduvälistele audiovisuaalsetele internetiteenustele, kui need on suunatud otseselt või kaudselt liikmesriikide avalikkusele, nii et ka nende suhtes kohaldatakse samu nõudeid, mida Euroopas loodud teenuste suhtes; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles looma õigusliku raamistiku liiduvälistele audiovisuaalsetele internetiteenustele, kui need on suunatud otseselt või kaudselt liikmesriikide avalikkusele, nii et ka nende suhtes kohaldatakse samu nõudeid, mida Euroopas loodud teenuste suhtes;

Audiovisuaalteoste kaitse ja reklaam

| 63. | juhib tähelepanu sellele, millistes tingimustes toimub digitaalajastul audiovisuaalteoste restaureerimine, konserveerimine ning kultuurilistel ja pedagoogilistel eesmärkidel kättesaadavaks tegemine, ja rõhutab, et sellele küsimusele tuleks pöörata erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu sellele, millistes tingimustes toimub digitaalajastul audiovisuaalteoste restaureerimine, konserveerimine ning kultuurilistel ja pedagoogilistel eesmärkidel kättesaadavaks tegemine, ja rõhutab, et sellele küsimusele tuleks pöörata erilist tähelepanu;

| 64. | julgustab liikmesriike kohaldama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ning soovitab neil jälgida, kuidas Euroopa päritoluga teoseid, eriti filme ja dokumentaalfilme, tegelikult esitatakse ja edendatakse erinevate avalikkusele kättesaadavate audiovisuaalmeedia teenuste kaudu, ning rõhutab, et reguleerivad asutused peaksid tegema tihedamat koostööd filmide sihtasutustega; |
| --- | --- |

64.

julgustab liikmesriike kohaldama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ning soovitab neil jälgida, kuidas Euroopa päritoluga teoseid, eriti filme ja dokumentaalfilme, tegelikult esitatakse ja edendatakse erinevate avalikkusele kättesaadavate audiovisuaalmeedia teenuste kaudu, ning rõhutab, et reguleerivad asutused peaksid tegema tihedamat koostööd filmide sihtasutustega;

| 65. | kutsub komisjoni üles leidma mehhanisme Euroopa filmipärandi säilitamisega tegelevates asutustes hoitava arhiveeritud audiovisuaalmaterjali kättesaadavuse edendamiseks; märgib, et märkimisväärne osa Euroopa audiovisuaalmaterjalist ei ole kaubanduslikult kättesaadav põhjustel, mis on sageli seotud väheneva tarbijahuvi ja piiratud müügiajaga; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles leidma mehhanisme Euroopa filmipärandi säilitamisega tegelevates asutustes hoitava arhiveeritud audiovisuaalmaterjali kättesaadavuse edendamiseks; märgib, et märkimisväärne osa Euroopa audiovisuaalmaterjalist ei ole kaubanduslikult kättesaadav põhjustel, mis on sageli seotud väheneva tarbijahuvi ja piiratud müügiajaga;

| 66. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama lahendusi, mille eesmärk on toetada kõnealuste tööde digiteerimist, säilitamist ja kättesaadavust hariduslikel eesmärkidel, sh piiriüleselt; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama lahendusi, mille eesmärk on toetada kõnealuste tööde digiteerimist, säilitamist ja kättesaadavust hariduslikel eesmärkidel, sh piiriüleselt;

| 67. | märgib Euroopa digitaalse raamatukogu Europeana tähtsust ning on seisukohal, et liikmesriigid ja kultuuriasutused peaksid pöörama suuremat tähelepanu selle kättesaadavaks ja nähtavaks tegemisele; |
| --- | --- |

67.

märgib Euroopa digitaalse raamatukogu Europeana tähtsust ning on seisukohal, et liikmesriigid ja kultuuriasutused peaksid pöörama suuremat tähelepanu selle kättesaadavaks ja nähtavaks tegemisele;

| 68. | on seisukohal, et kultuuripärandi digiteerimine ja säilitamine ning sellele laiema juurdepääsu tagamine pakub väga suuri majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi ning on oluline eeltingimus kultuuri ja loovusega seotud suutlikkuse suurendamisele Euroopas ning Euroopa tööstuse osalemisele selles valdkonnas; toetab seetõttu komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (10) ning toetab ettepanekut töötada sellega seoses välja ajakohane meetmete pakett; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et kultuuripärandi digiteerimine ja säilitamine ning sellele laiema juurdepääsu tagamine pakub väga suuri majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi ning on oluline eeltingimus kultuuri ja loovusega seotud suutlikkuse suurendamisele Euroopas ning Euroopa tööstuse osalemisele selles valdkonnas; toetab seetõttu komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (10) ning toetab ettepanekut töötada sellega seoses välja ajakohane meetmete pakett;

Haridus

| 69. | rõhutab digitaaloskuste ja meediakirjaoskuse edendamise tähtsust kõigi ELi kodanike seas, sealhulgas eakate, puudega, nt kuulmispuudega inimeste seas, ning ühiskonnas digitaalse lõhe vähendamise tähtsust, kuna need aspektid on ühiskonnas osalemise ja demokraatliku kodakondsuse seisukohast olulised; tuletab meelde olulist osa, mida täidab siinkohal avalik-õiguslik meediateenus oma avalik-õiguslike ülesannete raames; |
| --- | --- |

69.

rõhutab digitaaloskuste ja meediakirjaoskuse edendamise tähtsust kõigi ELi kodanike seas, sealhulgas eakate, puudega, nt kuulmispuudega inimeste seas, ning ühiskonnas digitaalse lõhe vähendamise tähtsust, kuna need aspektid on ühiskonnas osalemise ja demokraatliku kodakondsuse seisukohast olulised; tuletab meelde olulist osa, mida täidab siinkohal avalik-õiguslik meediateenus oma avalik-õiguslike ülesannete raames;

| 70. | kinnitab veel kord, et uute tehnoloogiate riiklikesse õppekavadesse kaasamine on äärmiselt tähtis ning et on oluline harida kõiki, igas vanuses ELi kodanikke meedia- ja digitaalmaterjalide alal, et tagada nende pädevus nimetatud valdkondades ja sellest kasu saamine; |
| --- | --- |

70.

kinnitab veel kord, et uute tehnoloogiate riiklikesse õppekavadesse kaasamine on äärmiselt tähtis ning et on oluline harida kõiki, igas vanuses ELi kodanikke meedia- ja digitaalmaterjalide alal, et tagada nende pädevus nimetatud valdkondades ja sellest kasu saamine;

| 71. | toonitab vajadust Euroopa ja riiklike hariduskampaaniate järele, mille eesmärk on tõsta teadlikkust intellektuaalomandiõiguste tähtsusest ning olemasolevatest seaduslikest kanalitest, mille kaudu levitatakse audiovisuaalteoseid internetis; juhib tähelepanu asjaolule, et tarbijaid tuleks nõuetekohaselt teavitada intellektuaalomandiõigustega seotud küsimustest, mis võivad esile kerkida failide jagamise kasutamisel pilvandmetöötluse teenuste abil; |
| --- | --- |

71.

toonitab vajadust Euroopa ja riiklike hariduskampaaniate järele, mille eesmärk on tõsta teadlikkust intellektuaalomandiõiguste tähtsusest ning olemasolevatest seaduslikest kanalitest, mille kaudu levitatakse audiovisuaalteoseid internetis; juhib tähelepanu asjaolule, et tarbijaid tuleks nõuetekohaselt teavitada intellektuaalomandiõigustega seotud küsimustest, mis võivad esile kerkida failide jagamise kasutamisel pilvandmetöötluse teenuste abil;

| 72. | juhib tähelepanu vajadusele edastada avalikkusele jõulisemalt sõnum autoriõiguse kaitse olulisusest ja sellega seotud õiglase tasu vajalikkusest; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu vajadusele edastada avalikkusele jõulisemalt sõnum autoriõiguse kaitse olulisusest ja sellega seotud õiglase tasu vajalikkusest;

| 73. | rõhutab vajadust näha ette haridusasutustele eristaatuse andmine audiovisuaalteoste kasutamiseks internetis; |
| --- | --- |

73.

rõhutab vajadust näha ette haridusasutustele eristaatuse andmine audiovisuaalteoste kasutamiseks internetis;

Programm MEDIA aastateks 2014–2020

| 74. | meenutab, et programm MEDIA on kujunenud iseseisvaks kaubamärgiks ja on väga tähtis, et programm MEDIA aastateks 2014–2020 seaks kõrged eesmärgid praeguse programmiperioodi vaimus; |
| --- | --- |

74.

meenutab, et programm MEDIA on kujunenud iseseisvaks kaubamärgiks ja on väga tähtis, et programm MEDIA aastateks 2014–2020 seaks kõrged eesmärgid praeguse programmiperioodi vaimus;

| 75. | rõhutab, et programmi MEDIA jätkumine täielikult audiovisuaalsektorile keskendunud eriprogrammina on äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et programmi MEDIA jätkumine täielikult audiovisuaalsektorile keskendunud eriprogrammina on äärmiselt oluline;

*

* *

| 76. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

76.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

(3)  ELT L 323, 9.12.2005, lk 57.

(4)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 28.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0240.

(6)  Direktiiv 93/83/EMÜ, EÜT L 248, 6.10.1993, lk 15.

(7)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0513.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0436.

(10)  ELT L 283, 29.10.2011, lk 39.

---

Kolmapäev, 12. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/75

---

Kolmapäev, 12. september 2012Otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid rakendusmeetmele: õhukokkupõrke vältimise süsteem teatavates uutes õhusõidukites

P7_TA(2012)0325

Euroopa Parlamendi otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega antakse Prantsuse Vabariigile luba kohaldada erandit komisjoni määrusest (EL) nr 1332/2011 seoses õhukokkupõrke vältimise süsteemi (ACAS II) uue tarkvaraversiooni kasutamisega teatavates uutes õhusõidukites (D020967/02 – 2012/2745 (RPS))

2013/C 353 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõu (D020967/02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõu (D020967/02),

| — | võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõu põhjenduses 9 osutatud Euroopa Lennundusohutusameti komitee 4. juuni 2012. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõu põhjenduses 9 osutatud Euroopa Lennundusohutusameti komitee 4. juuni 2012. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2012. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et parlamendil ei ole otsuse eelnõu kohta vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2012. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et parlamendil ei ole otsuse eelnõu kohta vastuväiteid,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni 27. juuli 2012. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni 27. juuli 2012. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (1), eriti selle artikli 14 lõikeid 6 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (1), eriti selle artikli 14 lõikeid 6 ja 7,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 5a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 5a,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõike 4 punkti d ja artikli 87a lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõike 4 punkti d ja artikli 87a lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 87a lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 11. septembril 2012, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 87a lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 11. septembril 2012, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et komisjoni otsuse eelnõu kohaselt kohaldatakse otsust ainult 31. jaanuarini 2013, mistõttu ei tohiks selle vastuvõtmisega viivitada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni otsuse eelnõu kohaselt kohaldatakse otsust ainult 31. jaanuarini 2013, mistõttu ei tohiks selle vastuvõtmisega viivitada;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni otsuse eelnõu kohta vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni otsuse eelnõu kohta vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule.

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/76

---

Kolmapäev, 12. september 2012Otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid delegeeritud aktile: tootjaorganisatsioonide riikidevaheline koostöö ja läbirääkimised piima- ja piimatoodete sektoris

P7_TA(2012)0326

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi otsus, mille kohaselt ei esitata vastuväiteid komisjoni 28. juuni 2012. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses tootjaorganisatsioonide riikidevahelise koostöö ja läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatootesektoris (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780 (RPS))

2013/C 353 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2012)4297), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2012)4297),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. juuli 2012. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et parlamendil ei ole delegeeritud õigusakti kohta vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. juuli 2012. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et parlamendil ei ole delegeeritud õigusakti kohta vastuväiteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 126e lõiget 1 ja artikli 196a lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 126e lõiget 1 ja artikli 196a lõiget 5,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 87a lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 87a lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 87a lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 11. septembril 2012, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 87a lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 11. septembril 2012, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et komisjon on rõhutanud, et Euroopa Parlamendil tuleks kindlasti otsus vastu võtta enne 3. oktoobrit 2012, sest põhiõigusakti sätteid seoses tootjaorganisatsioonide läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatoodete sektoris hakatakse kohaldama alates nimetatud kuupäevast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon on rõhutanud, et Euroopa Parlamendil tuleks kindlasti otsus vastu võtta enne 3. oktoobrit 2012, sest põhiõigusakti sätteid seoses tootjaorganisatsioonide läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatoodete sektoris hakatakse kohaldama alates nimetatud kuupäevast;

| B. | arvestades, et nõukogu otsustas 16. juulil 2012 taotleda delegeeritud määruse kohta vastuväidete esitamiseks määratud tähtaja pikendamist kahe kuu võrra, st kuni 28. oktoobrini 2012 ning võttis teadmiseks asjaolu, et vastuväidete esitamise kohta tuleb vastu võtta otsus enne 3. oktoobrit 2012, millest nõukogu teavitas ka Euroopa Parlamenti oma 17. juuli 2012. aasta kirjas, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu otsustas 16. juulil 2012 taotleda delegeeritud määruse kohta vastuväidete esitamiseks määratud tähtaja pikendamist kahe kuu võrra, st kuni 28. oktoobrini 2012 ning võttis teadmiseks asjaolu, et vastuväidete esitamise kohta tuleb vastu võtta otsus enne 3. oktoobrit 2012, millest nõukogu teavitas ka Euroopa Parlamenti oma 17. juuli 2012. aasta kirjas,

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määruse kohta vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määruse kohta vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/77

---

Kolmapäev, 12. september 2012Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta

P7_TA(2012)0334

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12562/2011 – 2012/2050(INI))

2013/C 353 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12562/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12562/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa punkti G lõiget 43 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa punkti G lõiget 43 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni eespool nimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni eespool nimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta (2) ja 10. märtsi 2010. aasta (3) resolutsioone vastavalt ÜVJP 2009. ja 2008. aasta aruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta (2) ja 10. märtsi 2010. aasta (3) resolutsioone vastavalt ÜVJP 2009. ja 2008. aasta aruannete kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni (4) Euroopa välisteenistuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni (4) Euroopa välisteenistuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (5),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendi täiskogu 8. juuli 2010. aasta istungil tehtud avaldust Euroopa välisteenistuse keskasutuse põhikorralduse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendi täiskogu 8. juuli 2010. aasta istungil tehtud avaldust Euroopa välisteenistuse keskasutuse põhikorralduse kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (7),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008), ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla kohta relvakonfliktides, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1889 (2009), mille eesmärk on parandada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamist ja järelevalvet, ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1960 (2010), millega luuakse mehhanism, et koguda andmeid ja koostada nimekirju relvakonfliktides seksuaalse vägivalla toimepanijate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008), ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla kohta relvakonfliktides, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1889 (2009), mille eesmärk on parandada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamist ja järelevalvet, ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1960 (2010), millega luuakse mehhanism, et koguda andmeid ja koostada nimekirju relvakonfliktides seksuaalse vägivalla toimepanijate kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0252/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0252/2012),

| A. | arvestades, et EL peaks arendama oma välispoliitika eesmärke ning edendama kogu maailmas oma väärtusi ja huve, et aidata edendada rahu, inimeste turvalisust, solidaarsust, konfliktide ennetamist, õigusriigi põhimõtet ning demokraatia toetamist, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset, soolist võrdõiguslikkust, rahvusvahelise õiguse austamist, rahvusvaheliste institutsioonide toetamist, tõhusat mitmepoolsust ja riikidevahelist vastastikust austust, säästvat arengut, läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist, vaba ja õiglast kaubandust ning vaesuse kaotamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL peaks arendama oma välispoliitika eesmärke ning edendama kogu maailmas oma väärtusi ja huve, et aidata edendada rahu, inimeste turvalisust, solidaarsust, konfliktide ennetamist, õigusriigi põhimõtet ning demokraatia toetamist, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset, soolist võrdõiguslikkust, rahvusvahelise õiguse austamist, rahvusvaheliste institutsioonide toetamist, tõhusat mitmepoolsust ja riikidevahelist vastastikust austust, säästvat arengut, läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist, vaba ja õiglast kaubandust ning vaesuse kaotamist;

| B. | arvestades, et nende eesmärkide saavutamiseks peaks EL suutma luua koostoimeid ja arendada strateegilisi partnerlussuhteid nende riikidega, kes jagavad tema väärtushinnanguid ning on valmis kujundama ühist poliitikat ja võtma koos kokku lepitud meetmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende eesmärkide saavutamiseks peaks EL suutma luua koostoimeid ja arendada strateegilisi partnerlussuhteid nende riikidega, kes jagavad tema väärtushinnanguid ning on valmis kujundama ühist poliitikat ja võtma koos kokku lepitud meetmeid;

| C. | arvestades, et Lissaboni lepingu rakendamisega antakse Euroopa välistegevusele uus mõõde ja võimaldatakse parandada ELi välispoliitika – ja üldiselt välistegevuse – sidusust, järjepidevust ja tulemuslikkust; arvestades, et vaja on õppida Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide varasematest vigadest oma välistegevuse ümberkujundamisel, keskendudes oma poliitikas inimõigustele ja demokraatiale, toetades üleminekut autoritaarse režiimiga riikides, eeskätt juhul, kui nende stabiilsus- ja julgeolekuprobleemid on seadnud ohtu demokraatia ja inimõiguste edendamise põhimõttekindla poliitika; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepingu rakendamisega antakse Euroopa välistegevusele uus mõõde ja võimaldatakse parandada ELi välispoliitika – ja üldiselt välistegevuse – sidusust, järjepidevust ja tulemuslikkust; arvestades, et vaja on õppida Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide varasematest vigadest oma välistegevuse ümberkujundamisel, keskendudes oma poliitikas inimõigustele ja demokraatiale, toetades üleminekut autoritaarse režiimiga riikides, eeskätt juhul, kui nende stabiilsus- ja julgeolekuprobleemid on seadnud ohtu demokraatia ja inimõiguste edendamise põhimõttekindla poliitika;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepinguga antakse ELi välispoliitikale uus hoog, kuna sellega antakse liidule eelkõige vajalikud institutsioonilised ja operatiivvahendid, mille abil võib liit saavutada rahvusvahelise positsiooni, mis vastab tema silmapaistvale majanduslikule staatusele ja ambitsioonidele, ning kujuneda mõjukaks ülemaailmseks toimijaks, kes suudab jagada vastutust ülemaailmse julgeoleku eest ja võtta juhtrolli ühistele probleemidele ühiste lahenduste leidmisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepinguga antakse ELi välispoliitikale uus hoog, kuna sellega antakse liidule eelkõige vajalikud institutsioonilised ja operatiivvahendid, mille abil võib liit saavutada rahvusvahelise positsiooni, mis vastab tema silmapaistvale majanduslikule staatusele ja ambitsioonidele, ning kujuneda mõjukaks ülemaailmseks toimijaks, kes suudab jagada vastutust ülemaailmse julgeoleku eest ja võtta juhtrolli ühistele probleemidele ühiste lahenduste leidmisel;

| E. | arvestades, et jätkuv finants- ja riigivõlakriis mõjutab tõsiselt Euroopa Liidu usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil ning õõnestab ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) tõhusust ja pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et jätkuv finants- ja riigivõlakriis mõjutab tõsiselt Euroopa Liidu usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil ning õõnestab ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) tõhusust ja pikaajalist jätkusuutlikkust;

| F. | arvestades, et Euroopa välistegevuse uus hoog nõuab ELilt strateegilisemat tegutsemist, et omandada rahvusvahelisel tasandil suurem mõjuvõim; arvestades, et ELi võime mõjutada rahvusvahelist korda ei sõltu ainult liidu poliitikasuundade, toimijate ja institutsioonide ühtsusest, vaid ka ELi välispoliitika tegelikust strateegilisest kontseptsioonist, mille eesmärk on ühendada kõik liikmesriigid ja kooskõlastada nende tegevust ühiste prioriteetide ja eesmärkide toetuseks, et kõneleda rahvusvahelisel areenil ühel kindlal häälel ja näidata üles solidaarsust; arvestades, et ELi välispoliitikale tuleb anda vajalikud tööriistad ja vahendid, mis võimaldaksid liidul tegutseda rahvusvahelisel areenil tõhusalt ja järjekindlalt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa välistegevuse uus hoog nõuab ELilt strateegilisemat tegutsemist, et omandada rahvusvahelisel tasandil suurem mõjuvõim; arvestades, et ELi võime mõjutada rahvusvahelist korda ei sõltu ainult liidu poliitikasuundade, toimijate ja institutsioonide ühtsusest, vaid ka ELi välispoliitika tegelikust strateegilisest kontseptsioonist, mille eesmärk on ühendada kõik liikmesriigid ja kooskõlastada nende tegevust ühiste prioriteetide ja eesmärkide toetuseks, et kõneleda rahvusvahelisel areenil ühel kindlal häälel ja näidata üles solidaarsust; arvestades, et ELi välispoliitikale tuleb anda vajalikud tööriistad ja vahendid, mis võimaldaksid liidul tegutseda rahvusvahelisel areenil tõhusalt ja järjekindlalt;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide poolt nende asjakohastel tasanditel teostatav järelevalve ELi välispoliitika üle on ülioluline selleks, et ELi kodanikud saaksid Euroopa välistegevust mõista ja toetada; arvestades, et parlamentaarne järelevalve suurendab välistegevuse õiguspärasust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide poolt nende asjakohastel tasanditel teostatav järelevalve ELi välispoliitika üle on ülioluline selleks, et ELi kodanikud saaksid Euroopa välistegevust mõista ja toetada; arvestades, et parlamentaarne järelevalve suurendab välistegevuse õiguspärasust;

NÕUKOGU ÜVJPd KÄSITLEVA 2010. AASTA ARUANDE HINDAMINE

| 1. | väljendab heameelt nõukogu 2010. aasta aruandes esitatud ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetuse saanud meetmete üle, mille abil kavandada liidu välispoliitikat tulevikku suunatud ja strateegilises poliitikadokumendis; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt nõukogu 2010. aasta aruandes esitatud ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetuse saanud meetmete üle, mille abil kavandada liidu välispoliitikat tulevikku suunatud ja strateegilises poliitikadokumendis;

| 2. | usub siiski, et nõukogu aastaaruandes esinevad olulised vajakajäämised seoses Lissaboni lepingu suuremate eesmärkidega, sh kesk- ja pikaajaliste prioriteetide selge määratlemata jätmine ning ÜVJP strateegiliste suuniste puudumine; välispoliitika eri komponentide, sh komisjoni vastutusalasse kuuluvate komponentide sidusust ja järjepidevust tagada aitavate poliitikamehhanismide täpsustamata jätmine; tähtsate küsimuste käsitlemata jätmine seoses Euroopa välisteenistuse ja delegatsioonide ülesandega tagada, et liidu ressursid (nii personali-, finants- kui ka diplomaatilised ressursid) oleksid kooskõlas liidu välispoliitika esmatähtsate eesmärkidega; Aafrika Sarve ja Saheli piirkonda käsitlevates uutes strateegiates mainitud arutelu vältimine seoses küsimusega, kuidas siduda ÜJKP ühekordsed missioonid ja operatsioonid (nende põhjendus ja tulemus) asjaomase riigi või piirkonnaga seotud ELi välispoliitika prioriteetide poliitilis-strateegilisse raamistikku; |
| --- | --- |

2.

usub siiski, et nõukogu aastaaruandes esinevad olulised vajakajäämised seoses Lissaboni lepingu suuremate eesmärkidega, sh kesk- ja pikaajaliste prioriteetide selge määratlemata jätmine ning ÜVJP strateegiliste suuniste puudumine; välispoliitika eri komponentide, sh komisjoni vastutusalasse kuuluvate komponentide sidusust ja järjepidevust tagada aitavate poliitikamehhanismide täpsustamata jätmine; tähtsate küsimuste käsitlemata jätmine seoses Euroopa välisteenistuse ja delegatsioonide ülesandega tagada, et liidu ressursid (nii personali-, finants- kui ka diplomaatilised ressursid) oleksid kooskõlas liidu välispoliitika esmatähtsate eesmärkidega; Aafrika Sarve ja Saheli piirkonda käsitlevates uutes strateegiates mainitud arutelu vältimine seoses küsimusega, kuidas siduda ÜJKP ühekordsed missioonid ja operatsioonid (nende põhjendus ja tulemus) asjaomase riigi või piirkonnaga seotud ELi välispoliitika prioriteetide poliitilis-strateegilisse raamistikku;

| 3. | tuletab meelde oma aluslepingust tulenevat eesõigust, mille kohaselt tuleb parlamendiga ÜVJP ja ÜJKP valdkonna küsimustes konsulteerida ning tema seisukohti nõuetekohaselt arvesse võtta ja mille kohaselt võib parlament esitada soovitusi; tunnustab sellega seoses asepresidendi ja kõrge esindaja kättesaadavuse tähtsust Euroopa Parlamendi jaoks; on sellegipoolest seisukohal, et nüüd, kus Lissaboni leping on jõustunud, võiks tõhustada pädeva komisjoni teavitamist välisasjade nõukogu otsustest ning parlamendiga konsulteerimist, et tagada parlamendi seisukohtade nõuetekohane arvessevõtmine enne ÜVJPga seotud volituste ja strateegiate vastuvõtmist; ootab, et välisabi vahendid vaadatakse läbi ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud Euroopa Parlamendi õigusi seoses strateegiadokumentide ja mitmeaastaste tegevuskavadega tunnistatakse; nõuab lisaks paremat teabeedastamist ja seda, et parlamendiga konsulteeritaks kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute suhtes võetavate ÜVJP-alaste nõukogu otsuste tegemise menetluse kõikides etappides ning eelkõige enne seda, kui komisjonile või asepresidendile ja kõrgele esindajale otsustatakse anda volitused liidu nimel lepingute üle läbirääkimiste pidamiseks ja lepingute sõlmimiseks, samuti juhtudel, mis seonduvad kolmandate riikide ELi kriisiohjamisoperatsioonides osalemise raamistikega; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde oma aluslepingust tulenevat eesõigust, mille kohaselt tuleb parlamendiga ÜVJP ja ÜJKP valdkonna küsimustes konsulteerida ning tema seisukohti nõuetekohaselt arvesse võtta ja mille kohaselt võib parlament esitada soovitusi; tunnustab sellega seoses asepresidendi ja kõrge esindaja kättesaadavuse tähtsust Euroopa Parlamendi jaoks; on sellegipoolest seisukohal, et nüüd, kus Lissaboni leping on jõustunud, võiks tõhustada pädeva komisjoni teavitamist välisasjade nõukogu otsustest ning parlamendiga konsulteerimist, et tagada parlamendi seisukohtade nõuetekohane arvessevõtmine enne ÜVJPga seotud volituste ja strateegiate vastuvõtmist; ootab, et välisabi vahendid vaadatakse läbi ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud Euroopa Parlamendi õigusi seoses strateegiadokumentide ja mitmeaastaste tegevuskavadega tunnistatakse; nõuab lisaks paremat teabeedastamist ja seda, et parlamendiga konsulteeritaks kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute suhtes võetavate ÜVJP-alaste nõukogu otsuste tegemise menetluse kõikides etappides ning eelkõige enne seda, kui komisjonile või asepresidendile ja kõrgele esindajale otsustatakse anda volitused liidu nimel lepingute üle läbirääkimiste pidamiseks ja lepingute sõlmimiseks, samuti juhtudel, mis seonduvad kolmandate riikide ELi kriisiohjamisoperatsioonides osalemise raamistikega;

| 4. | palub nõukogul teha edaspidi ÜVJP aastaaruannete koostamisel võimalikult varakult koostööd väliskomisjoniga, et arutada järgneva aasta laiemat poliitikaraamistikku ja pikaajalisi strateegilisi eesmärke, samuti luua võrdlusalused, mille abil anda Euroopa kodanikele selget teavet Euroopa Liidu välispoliitika arengu, prioriteetide ja saavutuste kohta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul teha edaspidi ÜVJP aastaaruannete koostamisel võimalikult varakult koostööd väliskomisjoniga, et arutada järgneva aasta laiemat poliitikaraamistikku ja pikaajalisi strateegilisi eesmärke, samuti luua võrdlusalused, mille abil anda Euroopa kodanikele selget teavet Euroopa Liidu välispoliitika arengu, prioriteetide ja saavutuste kohta;

EUROOPA LIIDU VÄLISPOLIITIKA UUS TERVIKLIK KÄSITUS

| 5. | märgib, et 21. sajandi teisel kümnendil jõuavad kodanikud nii Euroopas kui ka kaugemal üha enam arusaamisele, et ülemaailmsete ohtude ja probleemidega tegelemisel on kasu ainult terviklikest lähenemisviisidest, mis hõlmavad nii diplomaatilisi, majanduslikke, arengualaseid kui ka – viimase võimalusena ning täielikus kooskõlas ÜRO põhikirja sätetega – sõjalisi vahendeid; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 21. sajandi teisel kümnendil jõuavad kodanikud nii Euroopas kui ka kaugemal üha enam arusaamisele, et ülemaailmsete ohtude ja probleemidega tegelemisel on kasu ainult terviklikest lähenemisviisidest, mis hõlmavad nii diplomaatilisi, majanduslikke, arengualaseid kui ka – viimase võimalusena ning täielikus kooskõlas ÜRO põhikirja sätetega – sõjalisi vahendeid;

| 6. | usub, et Lissaboni lepinguga sai ELi endale kõik vajalikud vahendid selleks, et võtta vastu selline terviklik käsitus, milles kasutataks kõiki liidu diplomaatilisi ja finantsressursse ühiste strateegiliste poliitikasuuniste toetamiseks, et edendada võimalikult tulemuslikult Euroopa kodanike ja nende naabrite julgeolekut ja majanduslikku heaolu, aga ka põhiõigusi; nõuab lisaks, et Euroopa välisteenistuses töötataks komisjoni asjakohaste talituste osavõtul välja sobiv mehhanism, mis hõlmaks nii geograafilisi kui ka valdkondlikke eksperditeadmisi ning oleks aluseks poliitika kavandamise, kujundamise ja rakendamise terviklikule käsitusele; |
| --- | --- |

6.

usub, et Lissaboni lepinguga sai ELi endale kõik vajalikud vahendid selleks, et võtta vastu selline terviklik käsitus, milles kasutataks kõiki liidu diplomaatilisi ja finantsressursse ühiste strateegiliste poliitikasuuniste toetamiseks, et edendada võimalikult tulemuslikult Euroopa kodanike ja nende naabrite julgeolekut ja majanduslikku heaolu, aga ka põhiõigusi; nõuab lisaks, et Euroopa välisteenistuses töötataks komisjoni asjakohaste talituste osavõtul välja sobiv mehhanism, mis hõlmaks nii geograafilisi kui ka valdkondlikke eksperditeadmisi ning oleks aluseks poliitika kavandamise, kujundamise ja rakendamise terviklikule käsitusele;

| 7. | rõhutab, et ÜVJP terviklik käsitus hõlmab välispoliitika kõiki valdkondi, kaasa arvatud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis võib viia ühiskaitseni, ning et selles on tähtsal kohal ühtsuse ja järjepidevuse taotlemine, austades seejuures välistegevuse kõikide elementide spetsiifilisust; kordab, et ELi välispoliitika arendamise selline käsitus peab põhinema Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtetel ja eesmärkidel, mis tähendab, et ELi välistegevus peab lähtuma ELi väärtuste, näiteks inimõiguste, vabaduse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise kaitsest ja edendamisest; rõhutab samal ajal, kui tähtis on tihedam koostöö ELi julgeolekupoliitika sise- ja välismõõtme vahel, mis peaks kajastuma liidu välistegevuses; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ÜVJP terviklik käsitus hõlmab välispoliitika kõiki valdkondi, kaasa arvatud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis võib viia ühiskaitseni, ning et selles on tähtsal kohal ühtsuse ja järjepidevuse taotlemine, austades seejuures välistegevuse kõikide elementide spetsiifilisust; kordab, et ELi välispoliitika arendamise selline käsitus peab põhinema Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtetel ja eesmärkidel, mis tähendab, et ELi välistegevus peab lähtuma ELi väärtuste, näiteks inimõiguste, vabaduse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise kaitsest ja edendamisest; rõhutab samal ajal, kui tähtis on tihedam koostöö ELi julgeolekupoliitika sise- ja välismõõtme vahel, mis peaks kajastuma liidu välistegevuses;

| 8. | märgib, et 2013. aastal möödub kümme aastat Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmisest, ning rõhutab sellest tulenevat vajadust kõnealust raamdokumenti praegusest rahvusvahelisest olukorrast tingituna ajakohastada ja tugevdada; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 2013. aastal möödub kümme aastat Euroopa julgeolekustrateegia vastuvõtmisest, ning rõhutab sellest tulenevat vajadust kõnealust raamdokumenti praegusest rahvusvahelisest olukorrast tingituna ajakohastada ja tugevdada;

VÄLISPOLIITIKA STRUKTUUR

| 9. | rõhutab, et asepresidendilt ja kõrgelt esindajalt oodatakse poliitilise juhtrolli võtmist liidu ühtse, kooskõlastatud, järjepideva, usaldusväärse ja tõhusa tegevuse tagamisel; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles kasutama oma volitusi täiel määral ja õigeaegselt, et võtta sihiks ning taotleda ja tagada kooskõla ÜVJPga, kaasates sellesse ettevõtmisesse täielikult ka parlamendi asjakohased organid; väljendab heameelt asjaolu üle, et Iraaniga peetud keerulistel läbirääkimistel oli asepresidendil ja kõrgel esindajal rahvusvahelise üldsuse nimel kanda oluline juhtiv roll; võtab arvesse olulisi ajaloolisi sidemeid Euroopa rahvaste ja Iraani rahva vahel; nõuab otsustavaid meetmeid Euroopa Liidu osatähtsuse suurendamiseks Euroopa naabruspoliitika toetamisel araabia kevade kontekstis, iseäranis demokraatiale ülemineku protsesside edendamisel Vahemere lõunapiirkonnas, muu hulgas Euroopa demokraatia rahastu kaudu, ning Lähis-Ida seiskunud rahuprotsessi toetamisel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et asepresidendilt ja kõrgelt esindajalt oodatakse poliitilise juhtrolli võtmist liidu ühtse, kooskõlastatud, järjepideva, usaldusväärse ja tõhusa tegevuse tagamisel; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles kasutama oma volitusi täiel määral ja õigeaegselt, et võtta sihiks ning taotleda ja tagada kooskõla ÜVJPga, kaasates sellesse ettevõtmisesse täielikult ka parlamendi asjakohased organid; väljendab heameelt asjaolu üle, et Iraaniga peetud keerulistel läbirääkimistel oli asepresidendil ja kõrgel esindajal rahvusvahelise üldsuse nimel kanda oluline juhtiv roll; võtab arvesse olulisi ajaloolisi sidemeid Euroopa rahvaste ja Iraani rahva vahel; nõuab otsustavaid meetmeid Euroopa Liidu osatähtsuse suurendamiseks Euroopa naabruspoliitika toetamisel araabia kevade kontekstis, iseäranis demokraatiale ülemineku protsesside edendamisel Vahemere lõunapiirkonnas, muu hulgas Euroopa demokraatia rahastu kaudu, ning Lähis-Ida seiskunud rahuprotsessi toetamisel;

| 10. | tunnistab Euroopa välisteenistuse (sealhulgas selle delegatsioonide ja ELi eriesindajate) toe tähtsust asepresidendi ja kõrge esindaja püüdlustele saavutada liidu välistegevuse strateegilisem, ühtsem ja järjepidevam poliitiline vaatenurk; kinnitab oma kavatsust jälgida jätkuvalt Euroopa välisteenistuse töötajate, sealhulgas juhtivatel ametikohtadel töötajate geograafilist ja soolist tasakaalu ning hinnata, kas liikmesriikide diplomaatide määramine delegatsioonide juhtideks või muudele juhtivatele ametikohtadele on ikka liidu, mitte üksnes selle liikmesriikide huvides; rõhutab täielikult toimiva ja tõhusa Euroopa välisteenistuse olulisust ning Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamise tähtsust, et saavutada sünergia välispoliitiliste meetmete tõhusa rakendamise ja ELi ühtse seisukoha avaldamise vahel põhilistes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

10.

tunnistab Euroopa välisteenistuse (sealhulgas selle delegatsioonide ja ELi eriesindajate) toe tähtsust asepresidendi ja kõrge esindaja püüdlustele saavutada liidu välistegevuse strateegilisem, ühtsem ja järjepidevam poliitiline vaatenurk; kinnitab oma kavatsust jälgida jätkuvalt Euroopa välisteenistuse töötajate, sealhulgas juhtivatel ametikohtadel töötajate geograafilist ja soolist tasakaalu ning hinnata, kas liikmesriikide diplomaatide määramine delegatsioonide juhtideks või muudele juhtivatele ametikohtadele on ikka liidu, mitte üksnes selle liikmesriikide huvides; rõhutab täielikult toimiva ja tõhusa Euroopa välisteenistuse olulisust ning Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamise tähtsust, et saavutada sünergia välispoliitiliste meetmete tõhusa rakendamise ja ELi ühtse seisukoha avaldamise vahel põhilistes poliitikavaldkondades;

| 11. | rõhutab, et ELi eriesindajate panus peaks täiendama ELi delegatsioonide juhtide riigipõhist tööd ja olema sellega kooskõlas ning et ELi eriesindajad peaksid esindama ja koordineerima ELi poliitikat eri strateegiate või julgeolekuhuvidega seotud piirkondades, mis nõuavad ELi pidevat kohalolu ja nähtavust; kiidab heaks asepresidendi ja kõrge esindaja positiivse vastuse sellele, et uued ametisse nimetatud ELi eriesindajad ja delegatsioonide juhid peaksid enne oma ametikohustuste ülevõtmist osalema parlamendis arvamuste vahetusel; nõuab aruandluse parandamist ja paremat juurdepääsu delegatsioonide ja ELi eriesindajate poliitilistele aruannetele, et parlament saaks täielikku ja õigeaegset teavet toimuvate sündmuste arengu kohta, iseäranis neis piirkondades, mida peetakse strateegiliselt tähtsaks või millega seonduvad poliitilised mureküsimused; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ELi eriesindajate panus peaks täiendama ELi delegatsioonide juhtide riigipõhist tööd ja olema sellega kooskõlas ning et ELi eriesindajad peaksid esindama ja koordineerima ELi poliitikat eri strateegiate või julgeolekuhuvidega seotud piirkondades, mis nõuavad ELi pidevat kohalolu ja nähtavust; kiidab heaks asepresidendi ja kõrge esindaja positiivse vastuse sellele, et uued ametisse nimetatud ELi eriesindajad ja delegatsioonide juhid peaksid enne oma ametikohustuste ülevõtmist osalema parlamendis arvamuste vahetusel; nõuab aruandluse parandamist ja paremat juurdepääsu delegatsioonide ja ELi eriesindajate poliitilistele aruannetele, et parlament saaks täielikku ja õigeaegset teavet toimuvate sündmuste arengu kohta, iseäranis neis piirkondades, mida peetakse strateegiliselt tähtsaks või millega seonduvad poliitilised mureküsimused;

| 12. | kordab oma seisukohta, et Euroopa välisteenistus peaks täielikult toetama varem isiklike esindajate pädevusse kuulunud tähtsaid temaatilisi poliitikavaldkondi ning et need peaksid olema asjakohaselt esindatud ka välispoliitikas; nõuab seetõttu asjakohaste ettepanekute esitamist näiteks inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

kordab oma seisukohta, et Euroopa välisteenistus peaks täielikult toetama varem isiklike esindajate pädevusse kuulunud tähtsaid temaatilisi poliitikavaldkondi ning et need peaksid olema asjakohaselt esindatud ka välispoliitikas; nõuab seetõttu asjakohaste ettepanekute esitamist näiteks inimõiguste valdkonnas;

| 13. | kiidab heaks otsuse nimetada ametisse ELi inimõiguste eriesindaja, kellel peaks olema laialdased volitused inimõiguste süvalaiendamiseks nii ÜVJPs, ÜJKPs kui ka muudes ELi poliitikavaldkondades ning kes peaks tagama ELi tegevuse nähtavuse ja järjepidevuse selles valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks otsuse nimetada ametisse ELi inimõiguste eriesindaja, kellel peaks olema laialdased volitused inimõiguste süvalaiendamiseks nii ÜVJPs, ÜJKPs kui ka muudes ELi poliitikavaldkondades ning kes peaks tagama ELi tegevuse nähtavuse ja järjepidevuse selles valdkonnas;

| 14. | usub, et selgelt määratletud strateegilised suunised aitavad kohandada liidu arvestatavad, kuid siiski piiratud rahalised vahendid vastavaks liidu välistegevuse eesmärkidele ja prioriteetidele; rõhutab, et sellise strateegilise käsituse üle peaks olema demokraatlik kontroll, kuid see ei tohiks kahjustada või aeglustada paindlikku reageerimist kohapealsetele muutuvatele poliitilistele oludele; |
| --- | --- |

14.

usub, et selgelt määratletud strateegilised suunised aitavad kohandada liidu arvestatavad, kuid siiski piiratud rahalised vahendid vastavaks liidu välistegevuse eesmärkidele ja prioriteetidele; rõhutab, et sellise strateegilise käsituse üle peaks olema demokraatlik kontroll, kuid see ei tohiks kahjustada või aeglustada paindlikku reageerimist kohapealsetele muutuvatele poliitilistele oludele;

| 15. | kiidab heaks liikmesriikide poolt Lissaboni lepinguga võetud kohustuse anda oma parim ELi välispoliitika arendamiseks ja rakendamiseks ning selle kooskõlastatuse ja järjepidevuse tagamiseks liidu muude poliitikavaldkondadega; rõhutab, et majanduslikult keerukates oludes on tähtis, et liikmesriigid oleksid liidu kui ülemaailmse tähtsusega ühtse toimija tulemuslikkuse parandamisel solidaarsed; märgib esmajoones, kui oluline on ÜJKP tõhusa rakendamise jaoks liikmesriikide tsiviil- ja sõjalise võimsuse kättesaadavaks tegemine; peab siiski kahetsusväärseks, et mõnede liikmesriikide kahepoolsed suhted kolmandate riikidega varjutavad või õõnestavad veel sageli ELi tegevuse järjepidevust, ning nõuab seetõttu, et liikmesriigid teeksid suuremaid jõupingutusi oma välispoliitika ühtlustamiseks ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks liikmesriikide poolt Lissaboni lepinguga võetud kohustuse anda oma parim ELi välispoliitika arendamiseks ja rakendamiseks ning selle kooskõlastatuse ja järjepidevuse tagamiseks liidu muude poliitikavaldkondadega; rõhutab, et majanduslikult keerukates oludes on tähtis, et liikmesriigid oleksid liidu kui ülemaailmse tähtsusega ühtse toimija tulemuslikkuse parandamisel solidaarsed; märgib esmajoones, kui oluline on ÜJKP tõhusa rakendamise jaoks liikmesriikide tsiviil- ja sõjalise võimsuse kättesaadavaks tegemine; peab siiski kahetsusväärseks, et mõnede liikmesriikide kahepoolsed suhted kolmandate riikidega varjutavad või õõnestavad veel sageli ELi tegevuse järjepidevust, ning nõuab seetõttu, et liikmesriigid teeksid suuremaid jõupingutusi oma välispoliitika ühtlustamiseks ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga;

| 16. | kutsub presidenti ja kõrget esindajat üles uurima – lisaks kõikide liikmesriikide vahelise süstemaatilise koostöö tõhustamisele ÜVJP raames – põhjalikult Lissaboni lepingu pakutavaid võimalusi koostöö tõhustamiseks, koostades muu hulgas suunised konkreetsete ülesannete ja operatsioonide süstemaatiliseks määramiseks vabatahtlike koalitsioonile, näiteks ELi riikide tuumikule, ning alustama tööd selle nimel, et Euroopa Ülemkogu võtaks vastu järeldused alalise struktureeritud koostöö kohta julgeoleku ja kaitse valdkonnas ning vastastikuse kaitse klausli rakendamise kohta; |
| --- | --- |

16.

kutsub presidenti ja kõrget esindajat üles uurima – lisaks kõikide liikmesriikide vahelise süstemaatilise koostöö tõhustamisele ÜVJP raames – põhjalikult Lissaboni lepingu pakutavaid võimalusi koostöö tõhustamiseks, koostades muu hulgas suunised konkreetsete ülesannete ja operatsioonide süstemaatiliseks määramiseks vabatahtlike koalitsioonile, näiteks ELi riikide tuumikule, ning alustama tööd selle nimel, et Euroopa Ülemkogu võtaks vastu järeldused alalise struktureeritud koostöö kohta julgeoleku ja kaitse valdkonnas ning vastastikuse kaitse klausli rakendamise kohta;

VÄLISPOLIITIKA – EELARVE- JA FINANTSSTRUKTUUR

| 17. | tuletab meelde, et 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) läbivaatamine peaks tähistama järjekordset etappi ÜVJP suurema läbipaistvuse saavutamisel ja eelarvepädevate institutsioonide asjakohasemal teavitamisel vastavalt asepresidendi ja kõrge esindaja avaldusele poliitilise vastutuse kohta; usub sellega seoses, et täielik läbipaistvus ja demokraatlik kontroll eeldab iga ÜJKP missiooni ja operatsiooni ning iga ELi eriesindaja jaoks eraldi eelarverea loomist ning sujuvaid, kuid läbipaistvaid menetlusi vahendite vajaduse korral ühest eelarvepunktist teise kandmiseks; on samal ajal veendunud, et ÜVJP jaoks vajalikku paindlikkust ja reageerimisvõimet ei tohi piirata; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) läbivaatamine peaks tähistama järjekordset etappi ÜVJP suurema läbipaistvuse saavutamisel ja eelarvepädevate institutsioonide asjakohasemal teavitamisel vastavalt asepresidendi ja kõrge esindaja avaldusele poliitilise vastutuse kohta; usub sellega seoses, et täielik läbipaistvus ja demokraatlik kontroll eeldab iga ÜJKP missiooni ja operatsiooni ning iga ELi eriesindaja jaoks eraldi eelarverea loomist ning sujuvaid, kuid läbipaistvaid menetlusi vahendite vajaduse korral ühest eelarvepunktist teise kandmiseks; on samal ajal veendunud, et ÜVJP jaoks vajalikku paindlikkust ja reageerimisvõimet ei tohi piirata;

| 18. | nõuab, et ÜVJP rakendamiseks ette nähtud ELi vahendeid kasutatakse võimalikult tõhusalt, mistõttu tuleks saavutada ELi ja selle liikmesriikide välistegevuse koostoime, mis väljendub nii poliitikas kui ka eelarves; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et ÜVJP rakendamiseks ette nähtud ELi vahendeid kasutatakse võimalikult tõhusalt, mistõttu tuleks saavutada ELi ja selle liikmesriikide välistegevuse koostoime, mis väljendub nii poliitikas kui ka eelarves;

| 19. | on seisukohal, et ELi juhitavate sõjaliste ja kaitseoperatsioonide üldkulude rahastamiseks ette nähtud ATHENA mehhanism ei anna piisavat ülevaadet ÜVJP raames läbi viidud missioonide kõigist finantsmõjudest, ning nõuab seetõttu kõikide kulude konkreetse loetelu esitamist; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et ELi juhitavate sõjaliste ja kaitseoperatsioonide üldkulude rahastamiseks ette nähtud ATHENA mehhanism ei anna piisavat ülevaadet ÜVJP raames läbi viidud missioonide kõigist finantsmõjudest, ning nõuab seetõttu kõikide kulude konkreetse loetelu esitamist;

| 20. | pooldab suurema järjepidevuse ja ühtsuse rõhutamist liidu kõikide rahaliste vahendite puhul, näiteks Euroopa välisteenistust käsitlevate horisontaalsete sätete võtmist uusi välistegevuse rahastamisvahendeid käsitlevatesse ettepanekutesse aastateks 2014–2020; usub, et selline käsitus näitab liidu pakutavat lisandväärtust Euroopa kodanike turvalisuse ja heaolu poole püüdlemisel; rõhutab sellega seoses, et rahastamisvahendeid tuleks kasutada liidu välispoliitika täies ulatuses üksteist täiendavalt ja mitmekordsust vältivalt; |
| --- | --- |

20.

pooldab suurema järjepidevuse ja ühtsuse rõhutamist liidu kõikide rahaliste vahendite puhul, näiteks Euroopa välisteenistust käsitlevate horisontaalsete sätete võtmist uusi välistegevuse rahastamisvahendeid käsitlevatesse ettepanekutesse aastateks 2014–2020; usub, et selline käsitus näitab liidu pakutavat lisandväärtust Euroopa kodanike turvalisuse ja heaolu poole püüdlemisel; rõhutab sellega seoses, et rahastamisvahendeid tuleks kasutada liidu välispoliitika täies ulatuses üksteist täiendavalt ja mitmekordsust vältivalt;

| 21. | rõhutab, et tähtis on tagada, et praegu parlamendis ja nõukogus arutamisel olevad uued välistegevuse rahastamisvahendid oleksid asjakohased ja piisavalt rahastatud, et vastata liidu strateegilistele huvidele, ja et neid oleks võimalik kohandada muutuvatele poliitilistele oludele; nõuab sellest tulenevalt piisavate vahendite tagamist liidu eelarvele (mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kooskõlas liidu kui ülemaailmse tähtsusega toimija ambitsioonide ja esmatähtsate eesmärkidega, et võimaldada pakkuda kodanikele turvalist ja majanduslikult kindlustatud tulevikku ning olla piisavalt paindlik, et tulla toime ettenägematute sündmustega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et tähtis on tagada, et praegu parlamendis ja nõukogus arutamisel olevad uued välistegevuse rahastamisvahendid oleksid asjakohased ja piisavalt rahastatud, et vastata liidu strateegilistele huvidele, ja et neid oleks võimalik kohandada muutuvatele poliitilistele oludele; nõuab sellest tulenevalt piisavate vahendite tagamist liidu eelarvele (mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kooskõlas liidu kui ülemaailmse tähtsusega toimija ambitsioonide ja esmatähtsate eesmärkidega, et võimaldada pakkuda kodanikele turvalist ja majanduslikult kindlustatud tulevikku ning olla piisavalt paindlik, et tulla toime ettenägematute sündmustega;

| 22. | usub, et ELi välistegevuse rahastamisvahendite kaasavam ja terviklikum kohaldamine ühiste poliitiliste ja strateegiliste eesmärkide täitmisel võimaldab reageerida välis- ja julgeolekupoliitika probleemidele tulemuslikumalt ja kulutõhusamalt ning suurendab seega Euroopa kodanike turvalisust ja heaolu; rõhutab, et selleks, et parlament saaks tagada kodanikele liidu välispoliitika ja rahastamisvahendite sidususe ja kulutõhususe, tuleb talle asutamislepingutega (iseäranis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290) antud volitusi rahastamisvahendite läbivaatamisel ning eelkõige delegeeritud õigusaktide rakendamisel strateegiliste programmdokumentide suhtes asjakohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

22.

usub, et ELi välistegevuse rahastamisvahendite kaasavam ja terviklikum kohaldamine ühiste poliitiliste ja strateegiliste eesmärkide täitmisel võimaldab reageerida välis- ja julgeolekupoliitika probleemidele tulemuslikumalt ja kulutõhusamalt ning suurendab seega Euroopa kodanike turvalisust ja heaolu; rõhutab, et selleks, et parlament saaks tagada kodanikele liidu välispoliitika ja rahastamisvahendite sidususe ja kulutõhususe, tuleb talle asutamislepingutega (iseäranis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290) antud volitusi rahastamisvahendite läbivaatamisel ning eelkõige delegeeritud õigusaktide rakendamisel strateegiliste programmdokumentide suhtes asjakohaselt arvesse võtta;

| 23. | on seisukohal, et liidu väärtustest järjepidevalt kinnipidamiseks tuleks tugevdada rahastamisvahendeid, millega edendatakse muu hulgas rahutagamist, julgeolekut, demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, head valitsemistava ja õiglase ühiskonna kujundamist, sest need on ülemaailmsete probleemide lahendamisel ELi välispoliitika ja välistegevuse strateegilised vahendid; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et liidu väärtustest järjepidevalt kinnipidamiseks tuleks tugevdada rahastamisvahendeid, millega edendatakse muu hulgas rahutagamist, julgeolekut, demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, head valitsemistava ja õiglase ühiskonna kujundamist, sest need on ülemaailmsete probleemide lahendamisel ELi välispoliitika ja välistegevuse strateegilised vahendid;

| 24. | rõhutab, et oluline on tagada välispoliitika kavandamise, kujundamise ja rakendamise sidusus, kasutades selleks erinevaid asjakohaseid välistegevuse rahastamisvahendeid; nõuab muu hulgas ÜVJP ja stabiliseerimisvahendi jätkuvat vastastikust täiendavust vahendamise, konfliktide ennetamise, kriisiohje ja konfliktijärgse rahutagamise vallas, aga ka täiendavat tööd vastastikuse täiendavuse saavutamiseks asjaomase riigi või piirkonna pikaajaliste suhete raamistikus kasutatavate geograafilise mõõtmega vahenditega; kiidab heaks parlamendi taotletud uue partnerlusinstrumendi kasutuselevõtu, mis annab ELi ÜVJP-le suurt lisandväärtust ning tagab finantsraamistiku ELi koostöö jaoks kolmandate riikidega, et aidata saavutada sellised eesmärgid, mis tulenevad liidu kahepoolsetest, piirkondlikest või mitmepoolsetest suhetest, kuid ei mahu arengukoostöö rahastamisvahendi piiridesse; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et oluline on tagada välispoliitika kavandamise, kujundamise ja rakendamise sidusus, kasutades selleks erinevaid asjakohaseid välistegevuse rahastamisvahendeid; nõuab muu hulgas ÜVJP ja stabiliseerimisvahendi jätkuvat vastastikust täiendavust vahendamise, konfliktide ennetamise, kriisiohje ja konfliktijärgse rahutagamise vallas, aga ka täiendavat tööd vastastikuse täiendavuse saavutamiseks asjaomase riigi või piirkonna pikaajaliste suhete raamistikus kasutatavate geograafilise mõõtmega vahenditega; kiidab heaks parlamendi taotletud uue partnerlusinstrumendi kasutuselevõtu, mis annab ELi ÜVJP-le suurt lisandväärtust ning tagab finantsraamistiku ELi koostöö jaoks kolmandate riikidega, et aidata saavutada sellised eesmärgid, mis tulenevad liidu kahepoolsetest, piirkondlikest või mitmepoolsetest suhetest, kuid ei mahu arengukoostöö rahastamisvahendi piiridesse;

| 25. | usub, et sellisele käsitusviisile oleks kasuks selgete võrdlusaluste loomine, mida peaks lühiajalises, keskpikas ja pikemas perspektiivis jälgima ja hindama Euroopa Parlament; nõuab ELi välispoliitika võrdlusanalüüsi, mis tugineks olemasolevatele strateegilistele programmdokumentidele või strateegilistele poliitikaraamistikele (nt nendele, mis on loodud Aafrika Sarve ja Saheli piirkondade jaoks) ning hõlmaks süstemaatilisemalt ja kvantitatiivselt kindlaks määratud poliitilisi prioriteete ja eesmärke ning ressursse, mida rakendatakse kindla ajakava järgi lühiajalisel, keskpikal ja pikal perioodil; |
| --- | --- |

25.

usub, et sellisele käsitusviisile oleks kasuks selgete võrdlusaluste loomine, mida peaks lühiajalises, keskpikas ja pikemas perspektiivis jälgima ja hindama Euroopa Parlament; nõuab ELi välispoliitika võrdlusanalüüsi, mis tugineks olemasolevatele strateegilistele programmdokumentidele või strateegilistele poliitikaraamistikele (nt nendele, mis on loodud Aafrika Sarve ja Saheli piirkondade jaoks) ning hõlmaks süstemaatilisemalt ja kvantitatiivselt kindlaks määratud poliitilisi prioriteete ja eesmärke ning ressursse, mida rakendatakse kindla ajakava järgi lühiajalisel, keskpikal ja pikal perioodil;

| 26. | usub, et liidu välistegevuse terviklik käsitus eeldab muu hulgas ÜVJP ja Euroopa naabruspoliitika suuremat ühtlustamist ja vastastikust tugevdamist; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühise poliitilise reageeringu üle lõunanaabruses toimuvatele sündmustele, mille näiteks oli 25. mai 2011. aasta ühisteatis; usub lisaks, et Euroopa naabruspoliitika mitmepoolseid struktuure tuleks tugevdada ning strateegilisemalt arendada, et edendada tõhusalt liidu välispoliitika prioriteetide saavutamist; väidab, et võttes arvesse tõhusa mitmepoolsuse keskset osa liidu välistegevuses, peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon uurima, kas Euroopa naabruspoliitika mitmepoolsusel rajanev lähenemisviis võiks toimida poliitiliste suhete korraldamise raamistikuna Euroopas laiemalt; |
| --- | --- |

26.

usub, et liidu välistegevuse terviklik käsitus eeldab muu hulgas ÜVJP ja Euroopa naabruspoliitika suuremat ühtlustamist ja vastastikust tugevdamist; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühise poliitilise reageeringu üle lõunanaabruses toimuvatele sündmustele, mille näiteks oli 25. mai 2011. aasta ühisteatis; usub lisaks, et Euroopa naabruspoliitika mitmepoolseid struktuure tuleks tugevdada ning strateegilisemalt arendada, et edendada tõhusalt liidu välispoliitika prioriteetide saavutamist; väidab, et võttes arvesse tõhusa mitmepoolsuse keskset osa liidu välistegevuses, peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon uurima, kas Euroopa naabruspoliitika mitmepoolsusel rajanev lähenemisviis võiks toimida poliitiliste suhete korraldamise raamistikuna Euroopas laiemalt;

STRATEEGILISED PRIORITEEDID: RAHU, JULGEOLEKU JA SOTSIAALMAJANDUSLIKU ARENGU KONTSENTRILISED RINGID

| 27. | usub, et ÜVJPga taotletavad strateegilised huvid, eesmärgid ja üldised suunised peavad lähtuma püüdest tagada rahu, julgeolek ja heaolu nii Euroopa kui ka muude piirkondade kodanikele, esmajoones meie naabruses, aga ka kaugemal, ning et nende puhul tuleb juhinduda ELi loomiseni viinud põhimõtetest, nagu demokraatia ja õigusriigi põhimõte, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, inimväärikus, võrdõiguslikkus ja solidaarsuse austamine ning rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja austamine, sh kaitsmise kohustuse põhimõtte rakendamine; |
| --- | --- |

27.

usub, et ÜVJPga taotletavad strateegilised huvid, eesmärgid ja üldised suunised peavad lähtuma püüdest tagada rahu, julgeolek ja heaolu nii Euroopa kui ka muude piirkondade kodanikele, esmajoones meie naabruses, aga ka kaugemal, ning et nende puhul tuleb juhinduda ELi loomiseni viinud põhimõtetest, nagu demokraatia ja õigusriigi põhimõte, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, inimväärikus, võrdõiguslikkus ja solidaarsuse austamine ning rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja austamine, sh kaitsmise kohustuse põhimõtte rakendamine;

| 28. | toetab jätkuvalt seisukohta, et Euroopa Liiduga peaks saama ühineda mis tahes Euroopa riik, kes austab liidu väärtusi ja kohustub neid edendama ning soovib ja suudab täita ühinemiskriteeriumid; |
| --- | --- |

28.

toetab jätkuvalt seisukohta, et Euroopa Liiduga peaks saama ühineda mis tahes Euroopa riik, kes austab liidu väärtusi ja kohustub neid edendama ning soovib ja suudab täita ühinemiskriteeriumid;

| 29. | märgib, et aja jooksul on liit kujundanud välja suhted riikide ja piirkondlike organisatsioonidega, millel on erinevad lepingulised ja õiguslikud alused, ning mõnda neist peetakse strateegiliseks; märgib, et liidu strateegiliste partnerite valimisel puudub kindel valem ning selliste otsuste langetamisel ei teavitata sellest Euroopa Parlamenti ning temaga ei konsulteerita; märgib, et tõeliste ja usaldusväärsete kahepoolsete suhete ergutamisel võib olla ELi välispoliitika jaoks nii piirkondlike kui ka mitmepoolsete foorumite seisukohast tähtis mitmekordistav mõju, mistõttu tuleb strateegiliste partnerite valimisel hoolikalt kaaluda, millistele väärtustele ja strateegilistele eesmärkidele soovib liit üldsuse silmis keskenduda; |
| --- | --- |

29.

märgib, et aja jooksul on liit kujundanud välja suhted riikide ja piirkondlike organisatsioonidega, millel on erinevad lepingulised ja õiguslikud alused, ning mõnda neist peetakse strateegiliseks; märgib, et liidu strateegiliste partnerite valimisel puudub kindel valem ning selliste otsuste langetamisel ei teavitata sellest Euroopa Parlamenti ning temaga ei konsulteerita; märgib, et tõeliste ja usaldusväärsete kahepoolsete suhete ergutamisel võib olla ELi välispoliitika jaoks nii piirkondlike kui ka mitmepoolsete foorumite seisukohast tähtis mitmekordistav mõju, mistõttu tuleb strateegiliste partnerite valimisel hoolikalt kaaluda, millistele väärtustele ja strateegilistele eesmärkidele soovib liit üldsuse silmis keskenduda;

| 30. | usub seetõttu, et strateegiliste partneritega seotud tulevased otsused peaksid olema nii konkreetsete riikide ja piirkondade kui ka rahvusvaheliste foorumite tasandil hoolikalt kooskõlastatud liidu välispoliitiliste prioriteetidega, ning et tõsiselt tuleks kaaluda ka iganenud või kahjulikuks kujunevate partnerlussuhete lõpetamist; nõuab seetõttu Euroopa Ülemkogu 2010. aasta septembri arutelu (strateegiliste partnerlussuhete kohta) jätkamist Euroopa Parlamendiga ning parlamendi korrapärast eelnevat teavitamist tulevaste partnerlussuhetega seotud otsustest, iseäranis juhtudel, kui neid partnerlusi toetatakse rahaliselt liidu eelarvest või kui partnerlusega kaasneb ELi jaoks tihedam lepinguline suhe; |
| --- | --- |

30.

usub seetõttu, et strateegiliste partneritega seotud tulevased otsused peaksid olema nii konkreetsete riikide ja piirkondade kui ka rahvusvaheliste foorumite tasandil hoolikalt kooskõlastatud liidu välispoliitiliste prioriteetidega, ning et tõsiselt tuleks kaaluda ka iganenud või kahjulikuks kujunevate partnerlussuhete lõpetamist; nõuab seetõttu Euroopa Ülemkogu 2010. aasta septembri arutelu (strateegiliste partnerlussuhete kohta) jätkamist Euroopa Parlamendiga ning parlamendi korrapärast eelnevat teavitamist tulevaste partnerlussuhetega seotud otsustest, iseäranis juhtudel, kui neid partnerlusi toetatakse rahaliselt liidu eelarvest või kui partnerlusega kaasneb ELi jaoks tihedam lepinguline suhe;

| 31. | on seisukohal, et selleks, et liit saaks tõhusalt tagada oma kodanikele äärmiselt tiheda konkurentsiga, muutuvas ja etteaimamatus rahvusvahelises poliitilises kontekstis tõhusalt rahu, julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku arengu, on tähtis koondada liidu piiratud vahendid strateegilistele prioriteetidele, alustades lähemate, iseäranis ELi laienemisprotsessis osalevate ja naaberriikide probleemidega ja laiendades seejärel tegevust kontsentriliste ringidena kaugemale, kaasates vajaduse korral ka olemasolevate piirkondlike organisatsioonide tegevuse ja suhtelise mõjuvõimu; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et selleks, et liit saaks tõhusalt tagada oma kodanikele äärmiselt tiheda konkurentsiga, muutuvas ja etteaimamatus rahvusvahelises poliitilises kontekstis tõhusalt rahu, julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku arengu, on tähtis koondada liidu piiratud vahendid strateegilistele prioriteetidele, alustades lähemate, iseäranis ELi laienemisprotsessis osalevate ja naaberriikide probleemidega ja laiendades seejärel tegevust kontsentriliste ringidena kaugemale, kaasates vajaduse korral ka olemasolevate piirkondlike organisatsioonide tegevuse ja suhtelise mõjuvõimu;

| 32. | usub, et laienemisprotsessi raames võetud kohustuste täitmine ja naaberriikide suhtes vastutustundlikult käitumine tugevdab liidu tegevuse usaldusväärsust kogu maailmas; kinnitab taas, et EL on pühendunud tulemuslikule mitmepoolsusele, mille keskmes on Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni süsteem, ja rõhutab, kui oluline on teha rahvusvahelistele kriisidele, ohtudele ja probleemidele vastates koostööd rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

32.

usub, et laienemisprotsessi raames võetud kohustuste täitmine ja naaberriikide suhtes vastutustundlikult käitumine tugevdab liidu tegevuse usaldusväärsust kogu maailmas; kinnitab taas, et EL on pühendunud tulemuslikule mitmepoolsusele, mille keskmes on Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni süsteem, ja rõhutab, kui oluline on teha rahvusvahelistele kriisidele, ohtudele ja probleemidele vastates koostööd rahvusvaheliste partneritega;

Lääne-Balkani riigid

| 33. | toetab ELi Lääne-Balkani strateegiat (sh ELi võimalikku laienemist), millega edendatakse demokratiseerimisprotsessi, stabiilsust, konfliktide rahumeelset lahendamist ning sotsiaalmajanduse nüüdisajastamist nii konkreetsetes riikides kui ka kogu piirkonnas tervikuna; märgib murega, et teatavate riikide suuremat integreerumist ELi takistavad poliitiline ebastabiilsus, institutsiooniline nõrkus, massiline korruptsioon, organiseeritud kuritegevus ning lahendamata piirkondlikud ja kahepoolsed probleemid; kutsub seepärast ELi üles tegelema nende probleemidega integratsiooniprotsessi käigus – ja kooskõlas ÜRO harta sätetega – jõulisemalt ning suurendama oma märkimisväärset mõjuvõimu kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

33.

toetab ELi Lääne-Balkani strateegiat (sh ELi võimalikku laienemist), millega edendatakse demokratiseerimisprotsessi, stabiilsust, konfliktide rahumeelset lahendamist ning sotsiaalmajanduse nüüdisajastamist nii konkreetsetes riikides kui ka kogu piirkonnas tervikuna; märgib murega, et teatavate riikide suuremat integreerumist ELi takistavad poliitiline ebastabiilsus, institutsiooniline nõrkus, massiline korruptsioon, organiseeritud kuritegevus ning lahendamata piirkondlikud ja kahepoolsed probleemid; kutsub seepärast ELi üles tegelema nende probleemidega integratsiooniprotsessi käigus – ja kooskõlas ÜRO harta sätetega – jõulisemalt ning suurendama oma märkimisväärset mõjuvõimu kõnealuses piirkonnas;

| 34. | kordab, et toetab Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessi tõhustamist selle tihedama võrdlusalustega sidumise abil, aga ka läbipaistvuse ja vastastikuse aruandluse suurendamise ning selgete näitajate kehtestamise abil; kutsub ELi üles tegema uusi, veenvaid ja tõelisi jõupingutusi selleks, et elavdada ühinemisprotsessi ning tähtsustada jätkuvalt järgmisi tingimusi: konstruktiivne poliitiline dialoog, heanaaberlikud suhted, majanduslik areng, õigusriigi põhimõtte tugevdamine, sh sõnavabaduse ja rahvusvähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamise tagamine, tõhus võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, kohtusüsteemi tõhususe ja sõltumatuse suurendamine, haldussuutlikkuse parandamine liidu acquis’ga seotud õigusaktide jõustamisel, rahvuste- ja religioonidevaheliste pingete leevendamine, pagulaste ja riigisiseste põgenike olukorraga tegelemine ning seni lahendamata kahepoolsete ja piirkondlike probleemide lahendamine; |
| --- | --- |

34.

kordab, et toetab Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessi tõhustamist selle tihedama võrdlusalustega sidumise abil, aga ka läbipaistvuse ja vastastikuse aruandluse suurendamise ning selgete näitajate kehtestamise abil; kutsub ELi üles tegema uusi, veenvaid ja tõelisi jõupingutusi selleks, et elavdada ühinemisprotsessi ning tähtsustada jätkuvalt järgmisi tingimusi: konstruktiivne poliitiline dialoog, heanaaberlikud suhted, majanduslik areng, õigusriigi põhimõtte tugevdamine, sh sõnavabaduse ja rahvusvähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamise tagamine, tõhus võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, kohtusüsteemi tõhususe ja sõltumatuse suurendamine, haldussuutlikkuse parandamine liidu acquis’ga seotud õigusaktide jõustamisel, rahvuste- ja religioonidevaheliste pingete leevendamine, pagulaste ja riigisiseste põgenike olukorraga tegelemine ning seni lahendamata kahepoolsete ja piirkondlike probleemide lahendamine;

| 35. | peab lisaks tähtsaks, et piirkonnas, kus on hiljuti esinenud rahvusrühmadevahelisi relvastatud konflikte, edendataks ELi välispoliitikaga sallivat õhkkonda, vähemuste sekka kuuluvate isikute õiguste austamist, diskrimineerimisvastaseid poliitikameetmeid ja õigusakte, heanaaberlikke suhteid ja piirkondlikku koostööd – muu hulgas integreeritumate haridussüsteemide abil (piirkonnasisene üliõpilasvahetus) –, samuti teadusalast koostööd, kuna need on Euroopa stabiilsuse eeltingimused ja aitavad kaasa lepitamisele; |
| --- | --- |

35.

peab lisaks tähtsaks, et piirkonnas, kus on hiljuti esinenud rahvusrühmadevahelisi relvastatud konflikte, edendataks ELi välispoliitikaga sallivat õhkkonda, vähemuste sekka kuuluvate isikute õiguste austamist, diskrimineerimisvastaseid poliitikameetmeid ja õigusakte, heanaaberlikke suhteid ja piirkondlikku koostööd – muu hulgas integreeritumate haridussüsteemide abil (piirkonnasisene üliõpilasvahetus) –, samuti teadusalast koostööd, kuna need on Euroopa stabiilsuse eeltingimused ja aitavad kaasa lepitamisele;

| 36. | väljendab heameelt EULEXi missiooni ümberkorraldamise üle ning asjaolu üle, et selle keskmesse on võetud õigusriigi põhimõte ja täitevvolitused; eeldab, et see toimib kogu Kosovo territooriumil, sh Põhja-Kosovos, ning et kõikidel tasanditel tõhustatakse võitlust korruptsiooni ja sealhulgas ka organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt EULEXi missiooni ümberkorraldamise üle ning asjaolu üle, et selle keskmesse on võetud õigusriigi põhimõte ja täitevvolitused; eeldab, et see toimib kogu Kosovo territooriumil, sh Põhja-Kosovos, ning et kõikidel tasanditel tõhustatakse võitlust korruptsiooni ja sealhulgas ka organiseeritud kuritegevusega;

Türgi

| 37. | väljendab heameelt komisjoni positiivse tegevuskava üle ELi ja Türgi vahelistes suhetes; väljendab muret mitmete valdkondade olukorra pärast, eelkõige seoses sõnavabadusega, õigusriigi põhimõtte järgimisega, naiste õigustega Türgis, aeglaste edusammudega uue tsiviilpõhiseaduse koostamise küsimuses ning lisaks ka Türgi ühiskonna polariseerumisega; innustab Türgit reformiprotsessi kiirendama; märgib, et Türgi ei ole mitte ainult kandidaatriik, vaid ka tähtis strateegiline partner ja NATO liitlane; nõuab seetõttu Türgiga välispoliitiliste otsuste ja ühiste huvidega seotud eesmärkide üle peetava poliitilise dialoogi tugevdamist; rõhutab, kui tähtis on ergutada Türgit kujundama oma välispoliitikat heanaaberlike suhete, tiheda dialoogi ja koostöö raamistikus Euroopa Liiduga, et luua väärtuslikke koostoimeid ja suurendada võimalikku positiivset mõju, eelkõige seoses araabia maades toimuva reformiprotsessi toetamisega; loodab, et ühinemisläbirääkimiste järgmiste etappideni jõudmiseks vajalike tingimuste suhtes tehakse edusamme (nt Ankara protokolli ratifitseerimine ja rakendamine); |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt komisjoni positiivse tegevuskava üle ELi ja Türgi vahelistes suhetes; väljendab muret mitmete valdkondade olukorra pärast, eelkõige seoses sõnavabadusega, õigusriigi põhimõtte järgimisega, naiste õigustega Türgis, aeglaste edusammudega uue tsiviilpõhiseaduse koostamise küsimuses ning lisaks ka Türgi ühiskonna polariseerumisega; innustab Türgit reformiprotsessi kiirendama; märgib, et Türgi ei ole mitte ainult kandidaatriik, vaid ka tähtis strateegiline partner ja NATO liitlane; nõuab seetõttu Türgiga välispoliitiliste otsuste ja ühiste huvidega seotud eesmärkide üle peetava poliitilise dialoogi tugevdamist; rõhutab, kui tähtis on ergutada Türgit kujundama oma välispoliitikat heanaaberlike suhete, tiheda dialoogi ja koostöö raamistikus Euroopa Liiduga, et luua väärtuslikke koostoimeid ja suurendada võimalikku positiivset mõju, eelkõige seoses araabia maades toimuva reformiprotsessi toetamisega; loodab, et ühinemisläbirääkimiste järgmiste etappideni jõudmiseks vajalike tingimuste suhtes tehakse edusamme (nt Ankara protokolli ratifitseerimine ja rakendamine);

Lõunanaabrus ja Lähis-Ida

| 38. | nõuab asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatises esitatud uue Euroopa naabruspoliitika põhimõtete (eelkõige selle põhimõtte, mille kohaselt sõltub toetus tehtud edusammudest, aga ka eristamise, vastastikuse vastutuse põhimõtete ja põhimõtte „partnerlus ühiskonnaga”) täielikku rakendamist ning liidu abi täielikku vastavusse viimist selle uue käsitusega; tuletab meelde, et 15. mai 2012. aasta ühisteatises „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” nimetatakse piirkonna riikide probleemidena järgmised teemad: jätkusuutlik demokraatia, kaasav majandusareng ja -kasv, liikuvus, piirkondlik koostöö ning õigusriigi põhimõtted; |
| --- | --- |

38.

nõuab asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatises esitatud uue Euroopa naabruspoliitika põhimõtete (eelkõige selle põhimõtte, mille kohaselt sõltub toetus tehtud edusammudest, aga ka eristamise, vastastikuse vastutuse põhimõtete ja põhimõtte „partnerlus ühiskonnaga”) täielikku rakendamist ning liidu abi täielikku vastavusse viimist selle uue käsitusega; tuletab meelde, et 15. mai 2012. aasta ühisteatises „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” nimetatakse piirkonna riikide probleemidena järgmised teemad: jätkusuutlik demokraatia, kaasav majandusareng ja -kasv, liikuvus, piirkondlik koostöö ning õigusriigi põhimõtted;

| 39. | tuletab meelde, et lõunanaabrus on Euroopa Liidu jaoks eluliselt oluline; rõhutab vajadust tugevdada ELi ning lõunapoolsete naaberriikide ja ühiskondade vahelist partnerlust seoses üleminekuga kindlale demokraatiale ning nõuab tungivalt, et ELi reaktsioon araabia kevadele oleks tasakaalus, hõlmates ühest küljest turule orienteeritust ja teisest küljest inimkeskset ja sotsiaalset vaatenurka; nõuab sellega seoses suurema tähelepanu pööramist inimõigustele, õigusriigi põhimõttele, tööhõivele (eelkõige noorte töötusele), haridusele, koolitusele ja piirkondlikule arengule, et aidata leevendada kõnealustes riikides praeguse sotsiaalse ja majanduskriisi mõju ning pakkuda vajaliku abi, et toetada head valitsemistava, demokraatlikke poliitilisi reforme ja nii sotsiaalset kui ka majanduslikku arengut; rõhutab veel, et tähtis on toetada institutsioonilise suutlikkuse suurendamist ja tõhusat avalikku haldust (sh nende riikide parlamentides), sõltumatut kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist ja sõltumatut ajakirjandust, mitmete poliitiliste parteide moodustamist võimalikult sekulaarses süsteemis, milles austatakse täielikult naiste õigusi ning tehakse olulisi edusamme seoses peamiste põhiõiguste, näiteks usuvabaduse austamisega nii selle individuaalses, kollektiivses, avalikus, privaatses ja institutsionaalses mõttes; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et lõunanaabrus on Euroopa Liidu jaoks eluliselt oluline; rõhutab vajadust tugevdada ELi ning lõunapoolsete naaberriikide ja ühiskondade vahelist partnerlust seoses üleminekuga kindlale demokraatiale ning nõuab tungivalt, et ELi reaktsioon araabia kevadele oleks tasakaalus, hõlmates ühest küljest turule orienteeritust ja teisest küljest inimkeskset ja sotsiaalset vaatenurka; nõuab sellega seoses suurema tähelepanu pööramist inimõigustele, õigusriigi põhimõttele, tööhõivele (eelkõige noorte töötusele), haridusele, koolitusele ja piirkondlikule arengule, et aidata leevendada kõnealustes riikides praeguse sotsiaalse ja majanduskriisi mõju ning pakkuda vajaliku abi, et toetada head valitsemistava, demokraatlikke poliitilisi reforme ja nii sotsiaalset kui ka majanduslikku arengut; rõhutab veel, et tähtis on toetada institutsioonilise suutlikkuse suurendamist ja tõhusat avalikku haldust (sh nende riikide parlamentides), sõltumatut kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist ja sõltumatut ajakirjandust, mitmete poliitiliste parteide moodustamist võimalikult sekulaarses süsteemis, milles austatakse täielikult naiste õigusi ning tehakse olulisi edusamme seoses peamiste põhiõiguste, näiteks usuvabaduse austamisega nii selle individuaalses, kollektiivses, avalikus, privaatses ja institutsionaalses mõttes;

| 40. | kordab, et ELi ja Euroopa naabruspoliitika riikide vahelised majanduslikud, poliitilised, sotsiaalsed, kultuurilised või mis tahes muud suhted peavad lähtuma võrdse kohtlemise, solidaarsuse, dialoogi ning iga riigi konkreetsete eripärade ja omaduste austamise põhimõtetest; |
| --- | --- |

40.

kordab, et ELi ja Euroopa naabruspoliitika riikide vahelised majanduslikud, poliitilised, sotsiaalsed, kultuurilised või mis tahes muud suhted peavad lähtuma võrdse kohtlemise, solidaarsuse, dialoogi ning iga riigi konkreetsete eripärade ja omaduste austamise põhimõtetest;

| 41. | on seisukohal, et partnerriikide saavutatud üldise edu hindamine peab põhinema vastastikusel läbipaistvusel ning peaks lähtuma reformidele pühendumise astmest ning selgesti määratletud ja ühiselt kokku lepitud võrdlusalustest, millega määratakse kindlaks tegevuskavades sätestatud reformide rakendamise ajakava; nende võrdlusaluste üle tuleks teostada korrapärast ja võimalusel ühist järelevalvet, milles on oma täielik osa täita ka kodanikuühiskonnal, et tagada poliitika tulemuslik ja läbipaistev rakendamine; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et partnerriikide saavutatud üldise edu hindamine peab põhinema vastastikusel läbipaistvusel ning peaks lähtuma reformidele pühendumise astmest ning selgesti määratletud ja ühiselt kokku lepitud võrdlusalustest, millega määratakse kindlaks tegevuskavades sätestatud reformide rakendamise ajakava; nende võrdlusaluste üle tuleks teostada korrapärast ja võimalusel ühist järelevalvet, milles on oma täielik osa täita ka kodanikuühiskonnal, et tagada poliitika tulemuslik ja läbipaistev rakendamine;

| 42. | toonitab, et Vahemere Liit on tähtis vahend suhete institutsionaliseerimiseks lõunanaabrusega; rõhutab, et vaja on üle saada praegusest ummikseisu etapist, mis on organisatsiooni halvanud; tunneb heameelt Euroopa kaaseesistujaks olemise suhtes tehtud muudatuste üle ning avaldab lootust, et uue peasekretäri dünaamilisus aitab määratletud projektidega edasi liikuda; |
| --- | --- |

42.

toonitab, et Vahemere Liit on tähtis vahend suhete institutsionaliseerimiseks lõunanaabrusega; rõhutab, et vaja on üle saada praegusest ummikseisu etapist, mis on organisatsiooni halvanud; tunneb heameelt Euroopa kaaseesistujaks olemise suhtes tehtud muudatuste üle ning avaldab lootust, et uue peasekretäri dünaamilisus aitab määratletud projektidega edasi liikuda;

| 43. | tuletab meelde ELi pühendumist Lähis-Ida rahuprotsessile ning ELi toetust kahe kooseksisteeriva riigi lahendusele Iisraelis, mille kohaselt võiksid Iisraeli riik ja sõltumatu, demokraatlik, terviklik ja elujõuline Palestiina riik eksisteerida rahulikult ja turvaliselt külg-külje kõrval; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde ELi pühendumist Lähis-Ida rahuprotsessile ning ELi toetust kahe kooseksisteeriva riigi lahendusele Iisraelis, mille kohaselt võiksid Iisraeli riik ja sõltumatu, demokraatlik, terviklik ja elujõuline Palestiina riik eksisteerida rahulikult ja turvaliselt külg-külje kõrval;

| 44. | tuletab meelde, et Lähis-Ida konflikti lahendamine on nii Euroopa Liidu kui ka osapoolte ja kogu piirkonna huvides; rõhutab seetõttu, et araabia maades toimuvate muutuste tõttu on rahuprotsessis edusammude tegemise vajadus veelgi pakilisem; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et Lähis-Ida konflikti lahendamine on nii Euroopa Liidu kui ka osapoolte ja kogu piirkonna huvides; rõhutab seetõttu, et araabia maades toimuvate muutuste tõttu on rahuprotsessis edusammude tegemise vajadus veelgi pakilisem;

Iraan

| 45. | toetab seisukohta, mille kohaselt on Iraani tuumaprobleemi suhtes võetav ainus elujõuline seisukoht nõukogu kahetasandiline lähenemisviis, mille eesmärk on leida olukorrale diplomaatiline lahendus; tuletab meelde, et sanktsioonid ei ole eesmärk omaette; nõuab tungivalt läbirääkimiste jätkumist EL3+3 ning Iraani vahel ning kutsub läbirääkijaid üles jõudma kokkuleppele; tuletab meelde, et vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kesksele põhimõttele on Iraanil õigus rikastada uraani rahumeelsetel eesmärkidel ning saada samadel eesmärkidel ka tehnilist abi; väljendab muret seoses võimaliku sõjategevusega ning kutsub kõiki osapooli üles töötama rahumeelse kokkuleppe nimel ja nõuab tungivalt, et Iraan peaks kinni tuumarelva leviku tõkestamise lepingust ja ÜRO resolutsioonidest ning teeks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga igati koostööd; |
| --- | --- |

45.

toetab seisukohta, mille kohaselt on Iraani tuumaprobleemi suhtes võetav ainus elujõuline seisukoht nõukogu kahetasandiline lähenemisviis, mille eesmärk on leida olukorrale diplomaatiline lahendus; tuletab meelde, et sanktsioonid ei ole eesmärk omaette; nõuab tungivalt läbirääkimiste jätkumist EL3+3 ning Iraani vahel ning kutsub läbirääkijaid üles jõudma kokkuleppele; tuletab meelde, et vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kesksele põhimõttele on Iraanil õigus rikastada uraani rahumeelsetel eesmärkidel ning saada samadel eesmärkidel ka tehnilist abi; väljendab muret seoses võimaliku sõjategevusega ning kutsub kõiki osapooli üles töötama rahumeelse kokkuleppe nimel ja nõuab tungivalt, et Iraan peaks kinni tuumarelva leviku tõkestamise lepingust ja ÜRO resolutsioonidest ning teeks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga igati koostööd;

| 46. | kutsub nõukogu lisaks üles kaaluma positiivsete meetmete võtmist, kui Iraan kohustub piirduma uraani rikastamisel 5 % tasemega, eksportima kõik seda taset ületavad rikastatud uraanivarud, et töödelda need ümber tsiviilotstarbel kasutatavateks kütusevarrasteks, ning avalikustama Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) täielikult kogu oma tuumaprogrammi käsitleva teabe, et IAEA saaks veenduda Iraani tuumaprogrammi täielikus tsiviilotstarbelisuses; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles taasalgatama diplomaatilisi läbirääkimisi muudes ELile ja Iraanile ühist huvi pakkuvates küsimustes, nagu piirkondlik julgeolek, inimõigused ning olukord Süürias, Afganistanis, Iraagis ja Pärsia lahe piirkonnas; kutsub Iraani üles tegutsema piirkondliku julgeoleku tagamisel konstruktiivselt; |
| --- | --- |

46.

kutsub nõukogu lisaks üles kaaluma positiivsete meetmete võtmist, kui Iraan kohustub piirduma uraani rikastamisel 5 % tasemega, eksportima kõik seda taset ületavad rikastatud uraanivarud, et töödelda need ümber tsiviilotstarbel kasutatavateks kütusevarrasteks, ning avalikustama Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) täielikult kogu oma tuumaprogrammi käsitleva teabe, et IAEA saaks veenduda Iraani tuumaprogrammi täielikus tsiviilotstarbelisuses; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles taasalgatama diplomaatilisi läbirääkimisi muudes ELile ja Iraanile ühist huvi pakkuvates küsimustes, nagu piirkondlik julgeolek, inimõigused ning olukord Süürias, Afganistanis, Iraagis ja Pärsia lahe piirkonnas; kutsub Iraani üles tegutsema piirkondliku julgeoleku tagamisel konstruktiivselt;

| 47. | nõuab seega, et asepresident ja kõrge esindaja ning nõukogu jätkaksid järjekindlaid jõupingutusi selle nimel, et nõuda Iraanilt tungivalt inimõiguste austamist; rõhutab, et ELi Iraani-poliitika peab väljendama solidaarsust kõikide nendega, kes võitlevad repressioonide vastu ning põhivabaduste ja demokraatia eest; kordab, et ELi kohapealne esindatus võib tagada kõikide valdkondade arengu nõuetekohase hindamise liikmesriikide ja ELi poolt ning suhtluse Iraani ametiasutustega; on seisukohal, et ELi ja Iraani suhete arenedes võiks avada Teheranis sobival võimalusel ELi delegatsiooni; |
| --- | --- |

47.

nõuab seega, et asepresident ja kõrge esindaja ning nõukogu jätkaksid järjekindlaid jõupingutusi selle nimel, et nõuda Iraanilt tungivalt inimõiguste austamist; rõhutab, et ELi Iraani-poliitika peab väljendama solidaarsust kõikide nendega, kes võitlevad repressioonide vastu ning põhivabaduste ja demokraatia eest; kordab, et ELi kohapealne esindatus võib tagada kõikide valdkondade arengu nõuetekohase hindamise liikmesriikide ja ELi poolt ning suhtluse Iraani ametiasutustega; on seisukohal, et ELi ja Iraani suhete arenedes võiks avada Teheranis sobival võimalusel ELi delegatsiooni;

Liibüa

| 48. | palub, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks piisava personali ja institutsionaalse ekspertiisi rakendamise Liibüas, et aidata Liibüal täita oma vajadused ja vastata Liibüa abipalvetele seoses suutlikkuse suurendamise, valitsemise, kodanikuühiskonna ja arenguga; nõuab tungivalt, et EL toetaks Liibüas kõikides valdkondades üleminekut demokraatiale, ning palub asepresidendil ja kõrgel esindajal tagada, et liikmesriigid tegutsevad Liibüa vajaduste ja abipalvete täitmisel kooskõlastatult, järgides ELi põhimõtteid ja väärtusi ning strateegilisi huve; |
| --- | --- |

48.

palub, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks piisava personali ja institutsionaalse ekspertiisi rakendamise Liibüas, et aidata Liibüal täita oma vajadused ja vastata Liibüa abipalvetele seoses suutlikkuse suurendamise, valitsemise, kodanikuühiskonna ja arenguga; nõuab tungivalt, et EL toetaks Liibüas kõikides valdkondades üleminekut demokraatiale, ning palub asepresidendil ja kõrgel esindajal tagada, et liikmesriigid tegutsevad Liibüa vajaduste ja abipalvete täitmisel kooskõlastatult, järgides ELi põhimõtteid ja väärtusi ning strateegilisi huve;

Süüria

| 49. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning nõukogu ja liikmesriigid teeksid jõupingutusi selle nimel, et leida lahendus Süüria kriisile; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tagama, et liikmesriigid tegutsevad ÜRO Julgeolekunõukogus ühiselt ja kooskõlastatult, arvestades, et see on kõige sobilikum foorum, kus arutada võimalikku rahvusvahelist ja ÜRO toetusel toimuvat sekkumist Süürias; nõuab lisaks, et asepresident ja kõrge esindaja suurendaks jõupingutusi Venemaa ja Hiina diplomaatiliseks survestamiseks, et lahendada Süüriaga seonduv ummikseis ÜRO Julgeolekunõukogus; palub, et asepresident ja kõrge esindaja ning komisjon uuriksid kõiki võimalusi humanitaarabi andmiseks ja selle suurendamiseks, et vastata nende naaberriikide vajadustele, keda Süüria kriis (eelkõige põgenike sissevoolu kujul) kõige rohkem mõjutab; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning nõukogu ja liikmesriigid teeksid jõupingutusi selle nimel, et leida lahendus Süüria kriisile; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tagama, et liikmesriigid tegutsevad ÜRO Julgeolekunõukogus ühiselt ja kooskõlastatult, arvestades, et see on kõige sobilikum foorum, kus arutada võimalikku rahvusvahelist ja ÜRO toetusel toimuvat sekkumist Süürias; nõuab lisaks, et asepresident ja kõrge esindaja suurendaks jõupingutusi Venemaa ja Hiina diplomaatiliseks survestamiseks, et lahendada Süüriaga seonduv ummikseis ÜRO Julgeolekunõukogus; palub, et asepresident ja kõrge esindaja ning komisjon uuriksid kõiki võimalusi humanitaarabi andmiseks ja selle suurendamiseks, et vastata nende naaberriikide vajadustele, keda Süüria kriis (eelkõige põgenike sissevoolu kujul) kõige rohkem mõjutab;

Idanaabrus

| 50. | tuletab meelde, et idanaabrus on strateegiliselt oluline; nõuab suuremaid jõupingutusi ja suuremat poliitilist valmisolekut saavutada idapartnerluse eesmärgid, mis on esitatud Praha deklaratsioonis ja Varssavi tippkohtumise järeldustes ning mida korratakse 15. mai 2012. aasta ühisteatises „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”, sh eelkõige poliitilise assotsieerimise ja majandusliku integratsiooni kiirendamine ning kodanike liikuvuse suurendamine turvalises ja hästikorraldatud keskkonnas; on arvamusel, et liit peaks eelkõige jätkama assotsieerimislepingute alaseid läbirääkimisi idapartneritega ja nimetatud lepingud sõlmima, kuna nendega edendatakse liikuvust (liikuvuspartnerluse ja viisateemalise dialoogi abil) ja tagatakse jätkuv areng reformide vastuvõtmisel ja rakendamisel (tihedas koostöös Euronesti parlamentaarse assambleega); rõhutab, et kõikide otsustega kaasneb piisavate rahaliste vahendite eraldamine, ning nõuab nende küsimustega moderniseerimispartnerluse raames tegelemise tõhustamist; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et idanaabrus on strateegiliselt oluline; nõuab suuremaid jõupingutusi ja suuremat poliitilist valmisolekut saavutada idapartnerluse eesmärgid, mis on esitatud Praha deklaratsioonis ja Varssavi tippkohtumise järeldustes ning mida korratakse 15. mai 2012. aasta ühisteatises „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”, sh eelkõige poliitilise assotsieerimise ja majandusliku integratsiooni kiirendamine ning kodanike liikuvuse suurendamine turvalises ja hästikorraldatud keskkonnas; on arvamusel, et liit peaks eelkõige jätkama assotsieerimislepingute alaseid läbirääkimisi idapartneritega ja nimetatud lepingud sõlmima, kuna nendega edendatakse liikuvust (liikuvuspartnerluse ja viisateemalise dialoogi abil) ja tagatakse jätkuv areng reformide vastuvõtmisel ja rakendamisel (tihedas koostöös Euronesti parlamentaarse assambleega); rõhutab, et kõikide otsustega kaasneb piisavate rahaliste vahendite eraldamine, ning nõuab nende küsimustega moderniseerimispartnerluse raames tegelemise tõhustamist;

| 51. | väljendab sellegipoolest kahetsust asjaolu üle, et üldine olukord ei ole idapartnerluse riikides demokraatlike normide ja inimõiguste austamise seisukohast peaaegu üldse paranenud; rõhutab lisaks, et idapartnerlust saab täielikult edasi arendada alles siis, kui kõik lahtised konfliktid lahendatakse; nõuab sellega seoses ELi aktiivsemat osalemist asjaomastes rahuprotsessides, et käivitada usaldusväärseid algatusi, mille eesmärk on aidata lahendada praegused ummikseisud, hõlbustada osapoolte vahel dialoogi taasalustamist ning luua tingimused terviklike ja kestvate lahenduste leidmiseks; |
| --- | --- |

51.

väljendab sellegipoolest kahetsust asjaolu üle, et üldine olukord ei ole idapartnerluse riikides demokraatlike normide ja inimõiguste austamise seisukohast peaaegu üldse paranenud; rõhutab lisaks, et idapartnerlust saab täielikult edasi arendada alles siis, kui kõik lahtised konfliktid lahendatakse; nõuab sellega seoses ELi aktiivsemat osalemist asjaomastes rahuprotsessides, et käivitada usaldusväärseid algatusi, mille eesmärk on aidata lahendada praegused ummikseisud, hõlbustada osapoolte vahel dialoogi taasalustamist ning luua tingimused terviklike ja kestvate lahenduste leidmiseks;

| 52. | nõuab, et EL osaleks koostöös piirkondlike partneritega intensiivsemalt idapartnerluse riikide territooriumidel valitsevate vinduvate konfliktide lahendamisel, eeskätt seoses ummikseisu lahendamisega Lõuna-Osseetias ja Abhaasias ning Mägi-Karabahhi konfliktis, ja toetaks igati sellele järgneva mis tahes rahukokkuleppe sõlmimist; usub, et Transnistria küsimus võiks olla hea võimalus piirkondlike partnerite hea tahte ulatuse väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et EL osaleks koostöös piirkondlike partneritega intensiivsemalt idapartnerluse riikide territooriumidel valitsevate vinduvate konfliktide lahendamisel, eeskätt seoses ummikseisu lahendamisega Lõuna-Osseetias ja Abhaasias ning Mägi-Karabahhi konfliktis, ja toetaks igati sellele järgneva mis tahes rahukokkuleppe sõlmimist; usub, et Transnistria küsimus võiks olla hea võimalus piirkondlike partnerite hea tahte ulatuse väljaselgitamiseks;

Moldova

| 53. | tunneb heameelt Moldova Vabariigi mitmemõõtmeliste jõupingutuste üle ELile läheneda, edendades selleks eelkõige siseriiklikke poliitilisi reforme ning võttes olulisi ja positiivseid meetmeid Transnistria konflikti lahendamiseks nn 5+2 läbirääkimiste abil; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt Moldova Vabariigi mitmemõõtmeliste jõupingutuste üle ELile läheneda, edendades selleks eelkõige siseriiklikke poliitilisi reforme ning võttes olulisi ja positiivseid meetmeid Transnistria konflikti lahendamiseks nn 5+2 läbirääkimiste abil;

Ukraina

| 54. | rõhutab, et kuigi ELi ja Ukraina vaheline leping on parafeeritud, on selle allkirjastamise ja ratifitseerimisega võimalik jätkata ainult juhul, kui Ukraina täidab teatavad tingimused, st tagab vähemuste õiguste austamise, järgib õigusriigi põhimõtet, suurendades seda tagavate institutsioonide stabiilsust, sõltumatust ja tõhusust, näitab, et austab opositsiooni õigusi, lõpetab opositsiooni liikmete tagakiusamise ja kehtestab seeläbi tõeliselt pluralistliku demokraatia; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal ning komisjonil tagada piisavate rahaliste vahendite olemasolu Ukraina tulevaste parlamendivalimiste jaoks kavandatavate täiendavate valimisvaatlusmissioonide toetamiseks; kutsub Ukraina parlamenti üles muutma nõukogude ajast pärit karistusseadustikku ning kaotama kriminaalkaristused riigiasutuste töötajate poolt ametikohustuste täitmisel langetatud selgelt poliitiliste otsuste eest; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et kuigi ELi ja Ukraina vaheline leping on parafeeritud, on selle allkirjastamise ja ratifitseerimisega võimalik jätkata ainult juhul, kui Ukraina täidab teatavad tingimused, st tagab vähemuste õiguste austamise, järgib õigusriigi põhimõtet, suurendades seda tagavate institutsioonide stabiilsust, sõltumatust ja tõhusust, näitab, et austab opositsiooni õigusi, lõpetab opositsiooni liikmete tagakiusamise ja kehtestab seeläbi tõeliselt pluralistliku demokraatia; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal ning komisjonil tagada piisavate rahaliste vahendite olemasolu Ukraina tulevaste parlamendivalimiste jaoks kavandatavate täiendavate valimisvaatlusmissioonide toetamiseks; kutsub Ukraina parlamenti üles muutma nõukogude ajast pärit karistusseadustikku ning kaotama kriminaalkaristused riigiasutuste töötajate poolt ametikohustuste täitmisel langetatud selgelt poliitiliste otsuste eest;

Valgevene

| 55. | kutsub Valgevene ametiasutusi üles vabastama kõiki poliitvange; nõuab, et Valgevene võimudega suhete arendamise tingimuseks seataks demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning inimõiguste austamise vallas saavutatud edu; tuletab meelde, et ELi ja Valgevene vahelist dialoogi ei saa edasi arendada enne kõikide poliitvangide vabastamist ja rehabiliteerimist; kiidab samal ajal heaks ELi ja selle Minski delegatsiooni jõupingutused selle nimel, et luua kontakte ja suhelda rohkem Valgevene ühiskonnaga (muu hulgas nüüdisajastamist käsitleva dialoogi abil, aga ka viisamenetluse hõlbustamise ning Valgevene kodanike aktiivsema kaasamise abil ELi programmidesse); |
| --- | --- |

55.

kutsub Valgevene ametiasutusi üles vabastama kõiki poliitvange; nõuab, et Valgevene võimudega suhete arendamise tingimuseks seataks demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning inimõiguste austamise vallas saavutatud edu; tuletab meelde, et ELi ja Valgevene vahelist dialoogi ei saa edasi arendada enne kõikide poliitvangide vabastamist ja rehabiliteerimist; kiidab samal ajal heaks ELi ja selle Minski delegatsiooni jõupingutused selle nimel, et luua kontakte ja suhelda rohkem Valgevene ühiskonnaga (muu hulgas nüüdisajastamist käsitleva dialoogi abil, aga ka viisamenetluse hõlbustamise ning Valgevene kodanike aktiivsema kaasamise abil ELi programmidesse);

Lõuna-Kaukaasia

| 56. | märgib, et idapartnerluse raames on tehtud märkimisväärseid edusamme ELi suhete tugevdamisel Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga; nõuab edasiste meetmete võtmist ELi ja kolme nimetatud Lõuna-Kaukaasia riigi vaheliste suhete süvendamiseks; |
| --- | --- |

56.

märgib, et idapartnerluse raames on tehtud märkimisväärseid edusamme ELi suhete tugevdamisel Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga; nõuab edasiste meetmete võtmist ELi ja kolme nimetatud Lõuna-Kaukaasia riigi vaheliste suhete süvendamiseks;

Musta mere strateegia

| 57. | rõhutab Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust liidu jaoks ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust taas üles koostama Musta mere piirkonna jaoks strateegia, milles oleks määratletud ELi kõikehõlmav ja terviklik seisukoht piirkonna probleemide ja võimalustega tegelemise suhtes; |
| --- | --- |

57.

rõhutab Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust liidu jaoks ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust taas üles koostama Musta mere piirkonna jaoks strateegia, milles oleks määratletud ELi kõikehõlmav ja terviklik seisukoht piirkonna probleemide ja võimalustega tegelemise suhtes;

Venemaa

| 58. | toetab ELi kriitilise koostöö poliitikat Venemaa suhtes; peab Venemaad tähtsaks strateegiliseks partneriks ja naabriks, kuid väljendab jätkuvalt muret seoses Venemaa suhtumisega õigusriigi ja pluralistliku demokraatia põhimõtetesse ning inimõigustesse; taunib eelkõige opositsioonijõudude ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate pidevat hirmutamist, ahistamist ja vahistamist, uue valitsusväliste organisatsioonide rahastamist käsitleva õigusakti hiljutist vastuvõtmist ning vaba ja sõltumatu ajakirjanduse üha suuremat survestamist; kutsub sellega seoses ELi üles jääma kindlaks oma nõudmistele, et Vene võimud täidaksid oma Euroopa Nõukogu ja OSCE liikmesusest tulenevaid kohustusi; rõhutab, et õigusriigi põhimõtte järgimise tugevdamine kõikides Venemaa avaliku elu sektorites (muu hulgas majanduses) võimaldaks vastata konstruktiivsel viisil paljude Venemaa kodanike väljendatud meelepahale ning et see on ELi ja Venemaa vahelise tõelise ja konstruktiivse partnerluse loomise vajalik tingimus; rõhutab ELi valmidust edendada moderniseerimispartnerlust ning toetada praeguse partnerlus- ja koostöölepingu mis tahes õigusjärglast, mis on seotud inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja pluralistliku demokraatia suhtes tehtud edusammudega Venemaal; |
| --- | --- |

58.

toetab ELi kriitilise koostöö poliitikat Venemaa suhtes; peab Venemaad tähtsaks strateegiliseks partneriks ja naabriks, kuid väljendab jätkuvalt muret seoses Venemaa suhtumisega õigusriigi ja pluralistliku demokraatia põhimõtetesse ning inimõigustesse; taunib eelkõige opositsioonijõudude ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate pidevat hirmutamist, ahistamist ja vahistamist, uue valitsusväliste organisatsioonide rahastamist käsitleva õigusakti hiljutist vastuvõtmist ning vaba ja sõltumatu ajakirjanduse üha suuremat survestamist; kutsub sellega seoses ELi üles jääma kindlaks oma nõudmistele, et Vene võimud täidaksid oma Euroopa Nõukogu ja OSCE liikmesusest tulenevaid kohustusi; rõhutab, et õigusriigi põhimõtte järgimise tugevdamine kõikides Venemaa avaliku elu sektorites (muu hulgas majanduses) võimaldaks vastata konstruktiivsel viisil paljude Venemaa kodanike väljendatud meelepahale ning et see on ELi ja Venemaa vahelise tõelise ja konstruktiivse partnerluse loomise vajalik tingimus; rõhutab ELi valmidust edendada moderniseerimispartnerlust ning toetada praeguse partnerlus- ja koostöölepingu mis tahes õigusjärglast, mis on seotud inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja pluralistliku demokraatia suhtes tehtud edusammudega Venemaal;

| 59. | väljendab seisukohta, et feministliku punkansambli Pussy Riot kolme liikme hiljutine süüdimõistmine „usulisest vihkamisest ajendatud huligaansuses” ja neile mõistetud kaheaastane vanglakaristus on osa poliitiliste eriarvamuste ja opositsioonijõudude mahasurumisest, mis ahendab veelgi demokraatlikku ruumi Venemaal ja kahjustab tõsiselt Venemaa kohtusüsteemi usaldusväärsust; mõistab otsustavalt hukka selle poliitiliselt motiveeritud kohtuotsuse ning loodab, et apellatsioonimenetluse käigus süüdimõistev kohtuotsus tühistatakse ja kolm Pussy Rioti liiget vabastatakse; |
| --- | --- |

59.

väljendab seisukohta, et feministliku punkansambli Pussy Riot kolme liikme hiljutine süüdimõistmine „usulisest vihkamisest ajendatud huligaansuses” ja neile mõistetud kaheaastane vanglakaristus on osa poliitiliste eriarvamuste ja opositsioonijõudude mahasurumisest, mis ahendab veelgi demokraatlikku ruumi Venemaal ja kahjustab tõsiselt Venemaa kohtusüsteemi usaldusväärsust; mõistab otsustavalt hukka selle poliitiliselt motiveeritud kohtuotsuse ning loodab, et apellatsioonimenetluse käigus süüdimõistev kohtuotsus tühistatakse ja kolm Pussy Rioti liiget vabastatakse;

| 60. | usub, et tihedama partnerluse parim alus peaks olema kõrgete eesmärkidega ja terviklik uus partnerlus- ja koostööleping, mis sisaldaks muu hulgas peatükke poliitilise dialoogi, kaubanduse ja investeeringute, energiakoostöö ning inimõigusi, õiglust, vabadust ja turvalisust käsitleva dialoogi kohta; rõhutab vajadust luua ELi ja Venemaa ühiskondade vahel tõeline partnerlus ning avaldab selles kontekstis heameelt edusammude üle, mis on saavutatud ELi ja Venemaa vahelise viisanõude kaotamiseks vajalike ühiste meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

60.

usub, et tihedama partnerluse parim alus peaks olema kõrgete eesmärkidega ja terviklik uus partnerlus- ja koostööleping, mis sisaldaks muu hulgas peatükke poliitilise dialoogi, kaubanduse ja investeeringute, energiakoostöö ning inimõigusi, õiglust, vabadust ja turvalisust käsitleva dialoogi kohta; rõhutab vajadust luua ELi ja Venemaa ühiskondade vahel tõeline partnerlus ning avaldab selles kontekstis heameelt edusammude üle, mis on saavutatud ELi ja Venemaa vahelise viisanõude kaotamiseks vajalike ühiste meetmete rakendamisel;

| 61. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles tegema koostööd Venemaa ja Hiinaga, muu hulgas ÜRO Julgeolekunõukogus, et ületada Süüria olukorra hindamisega seotud erimeelsused, ühise eesmärgiga murda Süüria vägivallatsükkel, vältida kodusõda ning leida Süüria jaoks kestev rahumeelne lahendus; avaldab heameelt Venemaaga tehtava koostöö üle Iraaniga peetavate EL3+3 läbirääkimiste raames, mille eesmärk on takistada Iraani tuumarelvi omandamast; |
| --- | --- |

61.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles tegema koostööd Venemaa ja Hiinaga, muu hulgas ÜRO Julgeolekunõukogus, et ületada Süüria olukorra hindamisega seotud erimeelsused, ühise eesmärgiga murda Süüria vägivallatsükkel, vältida kodusõda ning leida Süüria jaoks kestev rahumeelne lahendus; avaldab heameelt Venemaaga tehtava koostöö üle Iraaniga peetavate EL3+3 läbirääkimiste raames, mille eesmärk on takistada Iraani tuumarelvi omandamast;

| 62. | kutsub Venemaad üles edendama stabiilsust, poliitilist koostööd ja majanduslikku arengut, austades samal ajal iga osapoole suveräänset õigust korraldada ise oma julgeolekut; nõuab tungivalt, et Venemaa austaks naaberpiirkondade territoriaalset ja põhiseaduslikku terviklikkust ning liituks ÜROs arenevat demokraatiat puudutava rahvusvahelise konsensusega; |
| --- | --- |

62.

kutsub Venemaad üles edendama stabiilsust, poliitilist koostööd ja majanduslikku arengut, austades samal ajal iga osapoole suveräänset õigust korraldada ise oma julgeolekut; nõuab tungivalt, et Venemaa austaks naaberpiirkondade territoriaalset ja põhiseaduslikku terviklikkust ning liituks ÜROs arenevat demokraatiat puudutava rahvusvahelise konsensusega;

| 63. | rõhutab, et samal ajal kui liikmesriigid valmistuvad infrastruktuuri tehtavate investeeringute ja ühiste eeskirjade vastuvõtmise abil oma riiklikke turge ühendama ja lõimima, tuleks ka Venemaaga tehtava koostöö nimel teha kestvaid jõupingutusi, et määrata kindlaks loomingulised ja mõlema poole jaoks vastuvõetavad meetmed kahe energiaturu erinevuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et samal ajal kui liikmesriigid valmistuvad infrastruktuuri tehtavate investeeringute ja ühiste eeskirjade vastuvõtmise abil oma riiklikke turge ühendama ja lõimima, tuleks ka Venemaaga tehtava koostöö nimel teha kestvaid jõupingutusi, et määrata kindlaks loomingulised ja mõlema poole jaoks vastuvõetavad meetmed kahe energiaturu erinevuste vähendamiseks;

| 64. | väljendab muret seoses Kaliningradi piirkonna hiljutise suure militariseerimisega, mis tekitab ELi aladel järjest suuremat ebakindlust; |
| --- | --- |

64.

väljendab muret seoses Kaliningradi piirkonna hiljutise suure militariseerimisega, mis tekitab ELi aladel järjest suuremat ebakindlust;

Kesk-Aasia

| 65. | toetab asjaolu, et EL toetab Kesk-Aasia piirkondlikku käsitust, mis on hädavajalik, et lahendada piirkondliku mõõtmega probleemid nagu organiseeritud kuritegevus, uimasti-, radioaktiivsete ainete ja inimkaubandus, terrorism, loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud keskkonnakahju ning vee- ja energiavarude haldamine; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et tehtud ei ole märkimisväärseid edusamme, kusjuures see on vaid osaliselt põhjustatud rahaliste vahendite nappusest; nõuab seetõttu, et sekkumine peab olema range ja tingimuslik (suurem toetus suuremate edusammude eest), sõltudes demokratiseerimise, inimõiguste, heade valitsemistavade, jätkusuutliku sotsiaalmajandusliku arengu, õigusriigi põhimõtte ja korruptsioonivastase võitluse vallas saavutatud edust; rõhutab, et piirkondliku käsitusega ei tohiks õõnestada rohkem arenenud riikide individuaalset toetamist; märgib, et ELi koostööstrateegias suheteks Kesk-Aasiaga on määratletud seitse prioriteeti, kuid ette nähtud vahendid on liiga napid, et saavutada kõikides poliitikavaldkondades soovitud mõju; kutsub ELi määratlema oma prioriteete paremini, kooskõlas olemasolevate vahenditega; tuletab meelde kõnealuse piirkonna tähtsust majanduskoostöö, energeetika ja julgeoleku seisukohast, kuid rõhutab, et oluline on tagada, et arengukoostöö jääks majandus-, energia- või julgeolekuhuvide varju; rõhutab sellegipoolest Kesk-Aasia riikidega piirkondliku julgeoleku üle peetava ELi dialoogi tähtsust, iseäranis arvestades olukorda Afganistanis ning Usbekistani ja Tadžikistani suhete võimalikku teravnemist; soovitab ELil otsida võimalusi, kuidas koondada selles piirkonnas tegutsevate liikmesriikidega vahendeid; |
| --- | --- |

65.

toetab asjaolu, et EL toetab Kesk-Aasia piirkondlikku käsitust, mis on hädavajalik, et lahendada piirkondliku mõõtmega probleemid nagu organiseeritud kuritegevus, uimasti-, radioaktiivsete ainete ja inimkaubandus, terrorism, loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud keskkonnakahju ning vee- ja energiavarude haldamine; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et tehtud ei ole märkimisväärseid edusamme, kusjuures see on vaid osaliselt põhjustatud rahaliste vahendite nappusest; nõuab seetõttu, et sekkumine peab olema range ja tingimuslik (suurem toetus suuremate edusammude eest), sõltudes demokratiseerimise, inimõiguste, heade valitsemistavade, jätkusuutliku sotsiaalmajandusliku arengu, õigusriigi põhimõtte ja korruptsioonivastase võitluse vallas saavutatud edust; rõhutab, et piirkondliku käsitusega ei tohiks õõnestada rohkem arenenud riikide individuaalset toetamist; märgib, et ELi koostööstrateegias suheteks Kesk-Aasiaga on määratletud seitse prioriteeti, kuid ette nähtud vahendid on liiga napid, et saavutada kõikides poliitikavaldkondades soovitud mõju; kutsub ELi määratlema oma prioriteete paremini, kooskõlas olemasolevate vahenditega; tuletab meelde kõnealuse piirkonna tähtsust majanduskoostöö, energeetika ja julgeoleku seisukohast, kuid rõhutab, et oluline on tagada, et arengukoostöö jääks majandus-, energia- või julgeolekuhuvide varju; rõhutab sellegipoolest Kesk-Aasia riikidega piirkondliku julgeoleku üle peetava ELi dialoogi tähtsust, iseäranis arvestades olukorda Afganistanis ning Usbekistani ja Tadžikistani suhete võimalikku teravnemist; soovitab ELil otsida võimalusi, kuidas koondada selles piirkonnas tegutsevate liikmesriikidega vahendeid;

| 66. | märgib, et üldine inimõiguste ja töötajate õiguste olukord, kodanikuühiskonna toetamise puudumine ja õigusriigi seisund on endiselt murettekitavad; nõuab inimõigustealaste dialoogide tugevdamist, tõhustamist ja suuremat tulemustele orienteeritust, kusjuures nende dialoogide ettevalmistamisel, järelevalves ja rakendamisel tuleks teha tihedat koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja neid kaasata; kutsub ELi ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõstatama avalikult poliitvangide ning vangistatud inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike teemat, samuti nõudma kõikide poliitvangide kohest vabastamist ning muudele vangidele õiglast ja läbipaistvat kohtumenetlust; nõuab, et õigusriigi algatusega suurendataks kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks läbipaistvust ning et see hõlmaks selgeid eesmärke, et võimaldada algatuse rakendamise ja tulemuste läbipaistvat hindamist; |
| --- | --- |

66.

märgib, et üldine inimõiguste ja töötajate õiguste olukord, kodanikuühiskonna toetamise puudumine ja õigusriigi seisund on endiselt murettekitavad; nõuab inimõigustealaste dialoogide tugevdamist, tõhustamist ja suuremat tulemustele orienteeritust, kusjuures nende dialoogide ettevalmistamisel, järelevalves ja rakendamisel tuleks teha tihedat koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja neid kaasata; kutsub ELi ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõstatama avalikult poliitvangide ning vangistatud inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike teemat, samuti nõudma kõikide poliitvangide kohest vabastamist ning muudele vangidele õiglast ja läbipaistvat kohtumenetlust; nõuab, et õigusriigi algatusega suurendataks kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks läbipaistvust ning et see hõlmaks selgeid eesmärke, et võimaldada algatuse rakendamise ja tulemuste läbipaistvat hindamist;

| 67. | märgib, et energia ja loodusvarade poolest rikkad Kesk-Aasia riigid kujutavad endast ELi jaoks potentsiaalselt olulist võimalust mitmekesistada oma tarneallikaid ja -teid; märgib, et EL on usaldusväärne tarbija ning et tootjariigid peavad tõestama tarbijariikidele ja välisinvestoritele oma usaldusväärsust tarnijatena, luues muu hulgas vastavalt õigusriigi põhimõttele võrdsed tingimused nii riiklikele kui ka rahvusvahelistele ettevõtjatele; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama energiaprojektide toetamist ja teabevahetuse edendamist tähtsates küsimustes, näiteks seoses lõunakoridori ja Kaspia mere gaasijuhtmega, jätmata samal ajal tähelepanuta häid valitsemistavasid ja läbipaistvust, kuna need on ELi ja selle partnerriikide vahelise energiakoostöö sellised elemendid, millest saavad kasu mõlemad pooled; |
| --- | --- |

67.

märgib, et energia ja loodusvarade poolest rikkad Kesk-Aasia riigid kujutavad endast ELi jaoks potentsiaalselt olulist võimalust mitmekesistada oma tarneallikaid ja -teid; märgib, et EL on usaldusväärne tarbija ning et tootjariigid peavad tõestama tarbijariikidele ja välisinvestoritele oma usaldusväärsust tarnijatena, luues muu hulgas vastavalt õigusriigi põhimõttele võrdsed tingimused nii riiklikele kui ka rahvusvahelistele ettevõtjatele; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama energiaprojektide toetamist ja teabevahetuse edendamist tähtsates küsimustes, näiteks seoses lõunakoridori ja Kaspia mere gaasijuhtmega, jätmata samal ajal tähelepanuta häid valitsemistavasid ja läbipaistvust, kuna need on ELi ja selle partnerriikide vahelise energiakoostöö sellised elemendid, millest saavad kasu mõlemad pooled;

| 68. | rõhutab, et loodusvarade ning eelkõige veevarude kasutamine ja haldamine on piirkonnas endiselt tüliõunaks, mis tekitab ebastabiilsust, pingeid ja võib viia konfliktideni; avaldab sellega seoses heameelt ELi poolt Kesk-Aasias käivitatud veealase algatuse üle, kuid nõuab tulemuslikumat ja konstruktiivsemat dialoogi ülemjooksul asuvate mägiste riikide ja alamjooksul asuvate riikide vahel, et saavutada veeprobleemidega tegelemiseks kindlad ja jätkusuutlikud viisid ning sõlmida veevarude jagamist käsitlevad terviklikud ja kestvad kokkulepped; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et loodusvarade ning eelkõige veevarude kasutamine ja haldamine on piirkonnas endiselt tüliõunaks, mis tekitab ebastabiilsust, pingeid ja võib viia konfliktideni; avaldab sellega seoses heameelt ELi poolt Kesk-Aasias käivitatud veealase algatuse üle, kuid nõuab tulemuslikumat ja konstruktiivsemat dialoogi ülemjooksul asuvate mägiste riikide ja alamjooksul asuvate riikide vahel, et saavutada veeprobleemidega tegelemiseks kindlad ja jätkusuutlikud viisid ning sõlmida veevarude jagamist käsitlevad terviklikud ja kestvad kokkulepped;

Afganistan

| 69. | väljendab muret asjaolu üle, et vägivald on pärast rahuläbirääkimiste katkemist taas puhkenud; rõhutab piiriülese inimkaubanduse ja salakaubaveo probleemi ning organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi põhiliseks rahastamisallikaks oleva ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubanduse vastu võitlemise allpiirkondliku Kesk-Aasia käsituse tähtsust; nõuab suuremat koostööd NATO rahvusvaheliste julgeolekuabijõudude missioonis osalevate liikmesriikide vahel, et tagada sekkumiste tõhusus; nõuab, et Afganistani Islamivabariigi valitsuse ja riiklike julgeolekujõudude suutlikkuse suurendamiseks ning laiema elanikkonna põllumajandusliku ja sotsiaalmajandusliku arengu toetamiseks tehtavaid jõupingutusi suurendataks, et riik oleks võimeline oma julgeoleku eest täielikult vastutama, kui kontroll riigi sisejulgeoleku üle 2014. aasta lõpus lõplikult Afganistani julgeolekujõudude kätte antakse; |
| --- | --- |

69.

väljendab muret asjaolu üle, et vägivald on pärast rahuläbirääkimiste katkemist taas puhkenud; rõhutab piiriülese inimkaubanduse ja salakaubaveo probleemi ning organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi põhiliseks rahastamisallikaks oleva ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubanduse vastu võitlemise allpiirkondliku Kesk-Aasia käsituse tähtsust; nõuab suuremat koostööd NATO rahvusvaheliste julgeolekuabijõudude missioonis osalevate liikmesriikide vahel, et tagada sekkumiste tõhusus; nõuab, et Afganistani Islamivabariigi valitsuse ja riiklike julgeolekujõudude suutlikkuse suurendamiseks ning laiema elanikkonna põllumajandusliku ja sotsiaalmajandusliku arengu toetamiseks tehtavaid jõupingutusi suurendataks, et riik oleks võimeline oma julgeoleku eest täielikult vastutama, kui kontroll riigi sisejulgeoleku üle 2014. aasta lõpus lõplikult Afganistani julgeolekujõudude kätte antakse;

| 70. | väljendab suurt muret kannatava elanikkonna pärast ning märgib, et sõjaline sekkumine Afganistanis ei ole toonud kaasa demokraatlike struktuuridega elujõulise riigi ülesehitamist, elutingimuste paranemist enamiku elanike ning eeskätt naiste ja tütarlaste jaoks, ega ka uimastite tootmise asendumist põllumajanduse muude vormidega –selle asemel lokkab riigis nüüd hoopis enneolematu ulatusega korruptsioon; kutsub Euroopa vägede kiirendatud väljaviimist silmas pidades ELi ja liikmesriike üles koostama esmatähtsa meetmena ohutuskava nende afgaanide jaoks, kes on tugevalt toetanud Euroopa jõupingutusi nende riigi ülesehitamiseks ning kelle elu võib Euroopa vägede lahkumise tõttu ohtu sattuda, pidades eelkõige silmas naisõiguslasi; palub Euroopa välisteenistusel koostada aus hinnang ELi ja liikmesriikide poliitikale Afganistanis (2001. aastast tänaseni) ning esitada käesoleva aasta lõpuks realistlik kava ELi tulevase tegevuse jaoks kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

70.

väljendab suurt muret kannatava elanikkonna pärast ning märgib, et sõjaline sekkumine Afganistanis ei ole toonud kaasa demokraatlike struktuuridega elujõulise riigi ülesehitamist, elutingimuste paranemist enamiku elanike ning eeskätt naiste ja tütarlaste jaoks, ega ka uimastite tootmise asendumist põllumajanduse muude vormidega –selle asemel lokkab riigis nüüd hoopis enneolematu ulatusega korruptsioon; kutsub Euroopa vägede kiirendatud väljaviimist silmas pidades ELi ja liikmesriike üles koostama esmatähtsa meetmena ohutuskava nende afgaanide jaoks, kes on tugevalt toetanud Euroopa jõupingutusi nende riigi ülesehitamiseks ning kelle elu võib Euroopa vägede lahkumise tõttu ohtu sattuda, pidades eelkõige silmas naisõiguslasi; palub Euroopa välisteenistusel koostada aus hinnang ELi ja liikmesriikide poliitikale Afganistanis (2001. aastast tänaseni) ning esitada käesoleva aasta lõpuks realistlik kava ELi tulevase tegevuse jaoks kõnealuses piirkonnas;

| 71. | rõhutab vajadust teha Afganistani probleemidega (eriti uimastikaubanduse, terrorismi ning probleemide naaberriikidesse ja kogu piirkonda levimise ohuga) tegeledes suuremat koostööd selliste riikidega nagu Venemaa, Pakistan, India ja Iraan; |
| --- | --- |

71.

rõhutab vajadust teha Afganistani probleemidega (eriti uimastikaubanduse, terrorismi ning probleemide naaberriikidesse ja kogu piirkonda levimise ohuga) tegeledes suuremat koostööd selliste riikidega nagu Venemaa, Pakistan, India ja Iraan;

Ameerika

USA

| 72. | on kindlalt veendunud, et USA on ELi kõige tähtsam strateegiline partner; nõuab seetõttu kindlalt, et ELil tähtsustaks poliitikas selgelt Atlandi-üleste suhete süvendamist kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

72.

on kindlalt veendunud, et USA on ELi kõige tähtsam strateegiline partner; nõuab seetõttu kindlalt, et ELil tähtsustaks poliitikas selgelt Atlandi-üleste suhete süvendamist kõigil tasanditel;

| 73. | rõhutab Atlandi-üleste suhete ülimat tähtsust; on arvamusel, et ELi ja USA korrapärased tippkohtumised võimaldaksid määratleda ühiseid eesmärke ja kooskõlastada ülemaailmse tähtsusega ohte ja probleeme käsitlevaid strateegiaid, muu hulgas seoses majandusjuhtimise ning kiiresti areneva majandusega riikide suhtes võetava ühise seisukohaga; väljendab heameelt töökohtade loomise ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma aruande üle; on seisukohal, et Atlandi-ülene majandusnõukogu ja õigusloojate Atlandi-ülene dialoog peaksid kajastama õigusnormide lähendamise alast strateegilist koostööd ELi ja USA ning BRICS-riikide ja muude asjaomaste kiiresti areneva majandusega riikide, aga ka Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni, Aafrika Liidu, Mercosuri, Andide Ühenduse ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse vahel; rõhutab, kui oluline on majandusliku integratsiooni ja regulatiivse koostöö edendamise eest vastutav Atlandi-ülene majandusnõukogu ning samuti õigusloojate Atlandi-ülene dialoog, mis kujutab endast parlamentidevahelise dialoogi foorumit ning parlamentide töö mõlemapoolse koordineerimise vahendit ühist huvi pakkuvates küsimustes, iseäranis Atlandi-ülese turuga seonduvate õigusaktide valdkonnas; tuletab meelde, et viivitamatult on vaja luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu, mis oleks paralleelselt NATOga ELi ja USA vahelisi välis- ja julgeolekupoliitika küsimusi käsitlev süstemaatilist ja kõrgetasemelist konsultatsiooni ja koordineerimist pakkuv ad hoc asutus; |
| --- | --- |

73.

rõhutab Atlandi-üleste suhete ülimat tähtsust; on arvamusel, et ELi ja USA korrapärased tippkohtumised võimaldaksid määratleda ühiseid eesmärke ja kooskõlastada ülemaailmse tähtsusega ohte ja probleeme käsitlevaid strateegiaid, muu hulgas seoses majandusjuhtimise ning kiiresti areneva majandusega riikide suhtes võetava ühise seisukohaga; väljendab heameelt töökohtade loomise ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma aruande üle; on seisukohal, et Atlandi-ülene majandusnõukogu ja õigusloojate Atlandi-ülene dialoog peaksid kajastama õigusnormide lähendamise alast strateegilist koostööd ELi ja USA ning BRICS-riikide ja muude asjaomaste kiiresti areneva majandusega riikide, aga ka Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni, Aafrika Liidu, Mercosuri, Andide Ühenduse ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse vahel; rõhutab, kui oluline on majandusliku integratsiooni ja regulatiivse koostöö edendamise eest vastutav Atlandi-ülene majandusnõukogu ning samuti õigusloojate Atlandi-ülene dialoog, mis kujutab endast parlamentidevahelise dialoogi foorumit ning parlamentide töö mõlemapoolse koordineerimise vahendit ühist huvi pakkuvates küsimustes, iseäranis Atlandi-ülese turuga seonduvate õigusaktide valdkonnas; tuletab meelde, et viivitamatult on vaja luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu, mis oleks paralleelselt NATOga ELi ja USA vahelisi välis- ja julgeolekupoliitika küsimusi käsitlev süstemaatilist ja kõrgetasemelist konsultatsiooni ja koordineerimist pakkuv ad hoc asutus;

| 74. | märgib, et USA pöörab järjest enam tähelepanu ning suunab üha enam poliitilisi ja majanduslikke investeeringuid ja sõjalisi vahendeid Vaikse ookeani piirkonda, mis näitab Hiina, India ja muude kiiresti areneva majandusega Aasia riikide järjest suuremat ülemaailmset ja piirkondlikku tähtsust; märgib lisaks, et ELi ja selle liikmesriikide välispoliitilises tegevuskavas tuleks Aasiale rohkem tähelepanu pöörata; nõuab seetõttu Hiina, India ja muude kiiresti areneva majandusega Aasia riikide suhtes rakendatava poliitika suuremat kooskõlastamist ELi ja USA vahel, et vältida seisukohtade lahknevusi olulistes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

74.

märgib, et USA pöörab järjest enam tähelepanu ning suunab üha enam poliitilisi ja majanduslikke investeeringuid ja sõjalisi vahendeid Vaikse ookeani piirkonda, mis näitab Hiina, India ja muude kiiresti areneva majandusega Aasia riikide järjest suuremat ülemaailmset ja piirkondlikku tähtsust; märgib lisaks, et ELi ja selle liikmesriikide välispoliitilises tegevuskavas tuleks Aasiale rohkem tähelepanu pöörata; nõuab seetõttu Hiina, India ja muude kiiresti areneva majandusega Aasia riikide suhtes rakendatava poliitika suuremat kooskõlastamist ELi ja USA vahel, et vältida seisukohtade lahknevusi olulistes poliitikavaldkondades;

| 75. | usub, et USA annab edaspidigi äärmiselt suure panuse Euroopa-Atlandi piirkonna ühise julgeoleku tagamisse, ning kinnitab taas, et Atlandi-ülene julgeolekuside on muutumatult ja äärmiselt oluline; juhib tähelepanu asjaolule, et muutuvates geostrateegilistes ja majandusoludes on Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõime suurendamine oluline vahend Atlandi-ülese sideme tugevdamiseks; |
| --- | --- |

75.

usub, et USA annab edaspidigi äärmiselt suure panuse Euroopa-Atlandi piirkonna ühise julgeoleku tagamisse, ning kinnitab taas, et Atlandi-ülene julgeolekuside on muutumatult ja äärmiselt oluline; juhib tähelepanu asjaolule, et muutuvates geostrateegilistes ja majandusoludes on Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõime suurendamine oluline vahend Atlandi-ülese sideme tugevdamiseks;

Ladina-Ameerika

| 76. | nõuab ELi ja Ladina-Ameerika vahelise poliitilise dialoogi laiendamist kõikidel tasanditel, sh riigipeade tippkohtumistel ning Euroopa ja Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees, kuna see on oluline vahend poliitilise üksmeele saavutamiseks; nõuab, et ELi ja Ladina-Ameerika riikide vahelistel tippkohtumistel võetud poliitiliste kohustustega kaasneks ka piisavate rahaliste vahendite eraldamine; väljendab sügavat muret asjaolu üle, et Argentina riigistas hiljuti Hispaaniale kuuluva suure naftafirma YPF ning on lisaks teinud ülimalt vastutulematuid samme seoses Suurbritanniale kuuluvate Falklandi saartega; |
| --- | --- |

76.

nõuab ELi ja Ladina-Ameerika vahelise poliitilise dialoogi laiendamist kõikidel tasanditel, sh riigipeade tippkohtumistel ning Euroopa ja Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees, kuna see on oluline vahend poliitilise üksmeele saavutamiseks; nõuab, et ELi ja Ladina-Ameerika riikide vahelistel tippkohtumistel võetud poliitiliste kohustustega kaasneks ka piisavate rahaliste vahendite eraldamine; väljendab sügavat muret asjaolu üle, et Argentina riigistas hiljuti Hispaaniale kuuluva suure naftafirma YPF ning on lisaks teinud ülimalt vastutulematuid samme seoses Suurbritanniale kuuluvate Falklandi saartega;

| 77. | teeb ettepaneku uurida võimalust teha Põhja- ja Lõuna-Ameerika ja ELi vahel tihedamat koostööd, eeskätt majanduskoostööd, võttes eesmärgiks sõlmida ühine vabakaubandusleping; |
| --- | --- |

77.

teeb ettepaneku uurida võimalust teha Põhja- ja Lõuna-Ameerika ja ELi vahel tihedamat koostööd, eeskätt majanduskoostööd, võttes eesmärgiks sõlmida ühine vabakaubandusleping;

| 78. | nõuab käimasolevate inimõigustealaste dialoogide tõhustamist ning parlamendi suuremat osalemist, samuti dialoogi alustamist koostöö tihendamise üle oluliste julgeolekuprobleemide küsimuses, eelkõige organiseeritud kuritegevuse ja uimastitega seotud kuritegevuse ränga mõju tõttu riiklikele institutsioonidele ja inimeste turvalisusele; märgib, et ELi ja Ladina-Ameerika riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. tippkohtumisel, mis toimub 2013. aasta jaanuaris Tšiilis, avaneb hea võimalus seada uued eesmärgid nimetatud piirkondade koostööks mitmesugustes poliitilistes ja sotsiaalmajanduslikes küsimustes; |
| --- | --- |

78.

nõuab käimasolevate inimõigustealaste dialoogide tõhustamist ning parlamendi suuremat osalemist, samuti dialoogi alustamist koostöö tihendamise üle oluliste julgeolekuprobleemide küsimuses, eelkõige organiseeritud kuritegevuse ja uimastitega seotud kuritegevuse ränga mõju tõttu riiklikele institutsioonidele ja inimeste turvalisusele; märgib, et ELi ja Ladina-Ameerika riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. tippkohtumisel, mis toimub 2013. aasta jaanuaris Tšiilis, avaneb hea võimalus seada uued eesmärgid nimetatud piirkondade koostööks mitmesugustes poliitilistes ja sotsiaalmajanduslikes küsimustes;

| 79. | rõhutab, et Ladina-Ameerika suunaline arengukoostöö strateegia peaks jätkuvalt keskenduma sotsiaalsele ühtekuuluvusele – mitte ainult selle sotsiaalmajandusliku mõju tõttu, vaid ka seepärast, et sotsiaalne ühtekuuluvus on piirkonna demokraatlike institutsioonide kindlustamise ja õigusriigi põhimõtte seisukohast oluline; märgib samuti, et arengukoostööd ELi ja keskmise sissetulekuga Ladina-Ameerika riikide vahel on vaja jätkata, et tegeleda piirkonnas püsiva suure ebavõrdsusega; nõuab kolmepoolse koostöö ja lõunapiirkonna riikide koostöö tugevdamist Ladina-Ameerika riikidega; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et Ladina-Ameerika suunaline arengukoostöö strateegia peaks jätkuvalt keskenduma sotsiaalsele ühtekuuluvusele – mitte ainult selle sotsiaalmajandusliku mõju tõttu, vaid ka seepärast, et sotsiaalne ühtekuuluvus on piirkonna demokraatlike institutsioonide kindlustamise ja õigusriigi põhimõtte seisukohast oluline; märgib samuti, et arengukoostööd ELi ja keskmise sissetulekuga Ladina-Ameerika riikide vahel on vaja jätkata, et tegeleda piirkonnas püsiva suure ebavõrdsusega; nõuab kolmepoolse koostöö ja lõunapiirkonna riikide koostöö tugevdamist Ladina-Ameerika riikidega;

| 80. | nõuab, et Põhja-Ameerika ja Lõuna-Ameerikaga tuleb vastastikust huvi pakkuvates küsimustes tõhusamat kolmepoolset koostööd teha, et liikuda ELi, USA, Kanadat ja Ladina-Ameerikat hõlmava Euroopa-Atlandi piirkonna moodustamise poole; |
| --- | --- |

80.

nõuab, et Põhja-Ameerika ja Lõuna-Ameerikaga tuleb vastastikust huvi pakkuvates küsimustes tõhusamat kolmepoolset koostööd teha, et liikuda ELi, USA, Kanadat ja Ladina-Ameerikat hõlmava Euroopa-Atlandi piirkonna moodustamise poole;

| 81. | märgib olulist mõju, mida on põhjustanud Brasiilia esilekerkimine nii kõnealuses piirkonnas kui ka ülemaailmsel tasandil, ühendades majandus- ja sotsiaalprogrammid demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste austamisega; nõuab ELi ja Brasiilia strateegilise partnerluse ja poliitilise dialoogi tugevdamist, eesmärgiga toetada Brasiilia jõupingutusi Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturu (Mercosur) ja Lõuna-Ameerika Riikide Liidu (UNASUR) institutsioonide ülesehitamisel; |
| --- | --- |

81.

märgib olulist mõju, mida on põhjustanud Brasiilia esilekerkimine nii kõnealuses piirkonnas kui ka ülemaailmsel tasandil, ühendades majandus- ja sotsiaalprogrammid demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste austamisega; nõuab ELi ja Brasiilia strateegilise partnerluse ja poliitilise dialoogi tugevdamist, eesmärgiga toetada Brasiilia jõupingutusi Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturu (Mercosur) ja Lõuna-Ameerika Riikide Liidu (UNASUR) institutsioonide ülesehitamisel;

| 82. | väljendab heameelt asjaolu üle, et lähiajal allkirjastatakse Kesk-Ameerikaga assotsieerimisleping, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendis nõusolekumenetlust; rõhutab asjaolu, et kuna see on esimene laiaulatuslik leping, mille EL sõlmib teise mitmeid riike hõlmava piirkonnaga, tihendab see suhteid ja edendab piirkondlikku käsitust, aga ka Ladina-Ameerika piirkondlikku integratsiooni; märgib, et kavatseb hoolikalt jälgida lepingu rakendamist ning iseäranis selle mõju inimõiguste ja õigusriigi olukorrale Kesk-Ameerikas; |
| --- | --- |

82.

väljendab heameelt asjaolu üle, et lähiajal allkirjastatakse Kesk-Ameerikaga assotsieerimisleping, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendis nõusolekumenetlust; rõhutab asjaolu, et kuna see on esimene laiaulatuslik leping, mille EL sõlmib teise mitmeid riike hõlmava piirkonnaga, tihendab see suhteid ja edendab piirkondlikku käsitust, aga ka Ladina-Ameerika piirkondlikku integratsiooni; märgib, et kavatseb hoolikalt jälgida lepingu rakendamist ning iseäranis selle mõju inimõiguste ja õigusriigi olukorrale Kesk-Ameerikas;

| 83. | väljendab heameelt asjaolu üle, et lähiajal allkirjastatakse ELi ning Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendis nõusolekumenetlust; kordab, et nimetatud lepingut ei saa käsitleda ELi ja asjaomaste riikide vaheliste suhete lõpliku raamistikuna, vaid pigem järgmise sammuna üldise assotsieerimislepingu sõlmimise suunas, kusjuures liitumisvõimalus on ka teistel Andide Ühenduse riikidel; |
| --- | --- |

83.

väljendab heameelt asjaolu üle, et lähiajal allkirjastatakse ELi ning Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendis nõusolekumenetlust; kordab, et nimetatud lepingut ei saa käsitleda ELi ja asjaomaste riikide vaheliste suhete lõpliku raamistikuna, vaid pigem järgmise sammuna üldise assotsieerimislepingu sõlmimise suunas, kusjuures liitumisvõimalus on ka teistel Andide Ühenduse riikidel;

| 84. | märgib seetõttu, et ELi eesmärk on sõlmida assotsieerimisleping kõikide Andide Ühenduse liikmetega; on seisukohal, et Mercosuriga sõlmitud assotsieerimisleping kujutaks endast otsustavat edasiminekut strateegilistes suhetes Ladina-Ameerikaga, kui see põhineb vaba ja õiglase kaubanduse ning investeeringute õiguskindluse põhimõtetel, rahvusvaheliste, töö- ja keskkonnanormide järgimisel ning partnerite usaldusväärsusel; |
| --- | --- |

84.

märgib seetõttu, et ELi eesmärk on sõlmida assotsieerimisleping kõikide Andide Ühenduse liikmetega; on seisukohal, et Mercosuriga sõlmitud assotsieerimisleping kujutaks endast otsustavat edasiminekut strateegilistes suhetes Ladina-Ameerikaga, kui see põhineb vaba ja õiglase kaubanduse ning investeeringute õiguskindluse põhimõtetel, rahvusvaheliste, töö- ja keskkonnanormide järgimisel ning partnerite usaldusväärsusel;

| 85. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et komisjoni ettepanekutes võtta vastu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava ja arengukoostöö rahastamisvahendi kohta ei arvestata ELi ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete strateegilist olemust, kuna nendest ettepanekutest on välja jäetud märkimisväärselt mitu piirkonna kõige haavatavamat riiki; tuletab meelde, et mõned Ladina-Ameerika riigid on sissetuleku poolest ühe inimese kohta maailma kõige ebavõrdsemate riikide seas ja et püsiv ebavõrdsus tekib vähese sotsiaalmajandusliku liikuvuse tingimustes; on seisukohal, et ELi annab kõnealusele piirkonnale väga vastakaid märguandeid, sest põhimõtteliselt jätab liit mulje, et ei pea piirkonda nii tähtsaks, kui see tegelikult on, kuigi on võtnud selle suhtes mitmeid poliitilisi ja kaubandusalaseid kohustusi ning jagab temaga ühiseid üldiseid huve; |
| --- | --- |

85.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et komisjoni ettepanekutes võtta vastu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava ja arengukoostöö rahastamisvahendi kohta ei arvestata ELi ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete strateegilist olemust, kuna nendest ettepanekutest on välja jäetud märkimisväärselt mitu piirkonna kõige haavatavamat riiki; tuletab meelde, et mõned Ladina-Ameerika riigid on sissetuleku poolest ühe inimese kohta maailma kõige ebavõrdsemate riikide seas ja et püsiv ebavõrdsus tekib vähese sotsiaalmajandusliku liikuvuse tingimustes; on seisukohal, et ELi annab kõnealusele piirkonnale väga vastakaid märguandeid, sest põhimõtteliselt jätab liit mulje, et ei pea piirkonda nii tähtsaks, kui see tegelikult on, kuigi on võtnud selle suhtes mitmeid poliitilisi ja kaubandusalaseid kohustusi ning jagab temaga ühiseid üldiseid huve;

Aafrika

| 86. | märgib, et ELi ja Aafrika ühisstrateegia ja selle 8 valdkonda on esialgu keskendunud Aafrika Liidule ja tehnilise abi andmisele institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks ja poliitika edendamiseks sellistes valdkondades nagu rahu ja julgeolek, inimõigused, demokraatia edendamine, õigusriigi põhimõtte järgimine ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine; tuletab meelde, et kuigi see laiaulatuslik lähenemisviis on endiselt asjakohane, on strateegia sidusust ja tõhusust kahandanud eksisteerivad kattuvad kokkulepped mitme partneriga ning eriomase eelarve puudumine strateegia elluviimiseks; lisaks sellele on institutsioonilise suutlikkuse suurendamisele mandri tasandil tungivalt vaja arendada poliitilisi partnerlussuhteid rahu, julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku arengu valdkonnas ka piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil; nõuab asjaomaste poliitiliste partnerluste laiendamist, et hõlmata ka piirkondlikud majandusühendused – selle strateegiaga tugevdatakse Aafrika Liitu ning süvendatakse ELi ja Aafrika partnerlussuhteid piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil, teenides Aafrika ja Euroopa kodanike poliitilisi, julgeolekualaseid ja majanduslikke huve; mõistab hukka tagasilöögid, mida riigipöörded (näiteks Malis ja Guinea Bissaus) põhjustasid seoses Aafrika Liidu, ELi ja ÜRO edendatavate demokraatlike põhimõtete ja eesmärkidega; nõuab põhiseadusliku korra viivitamatut taastamist kõnealustes riikides; |
| --- | --- |

86.

märgib, et ELi ja Aafrika ühisstrateegia ja selle 8 valdkonda on esialgu keskendunud Aafrika Liidule ja tehnilise abi andmisele institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks ja poliitika edendamiseks sellistes valdkondades nagu rahu ja julgeolek, inimõigused, demokraatia edendamine, õigusriigi põhimõtte järgimine ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine; tuletab meelde, et kuigi see laiaulatuslik lähenemisviis on endiselt asjakohane, on strateegia sidusust ja tõhusust kahandanud eksisteerivad kattuvad kokkulepped mitme partneriga ning eriomase eelarve puudumine strateegia elluviimiseks; lisaks sellele on institutsioonilise suutlikkuse suurendamisele mandri tasandil tungivalt vaja arendada poliitilisi partnerlussuhteid rahu, julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku arengu valdkonnas ka piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil; nõuab asjaomaste poliitiliste partnerluste laiendamist, et hõlmata ka piirkondlikud majandusühendused – selle strateegiaga tugevdatakse Aafrika Liitu ning süvendatakse ELi ja Aafrika partnerlussuhteid piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil, teenides Aafrika ja Euroopa kodanike poliitilisi, julgeolekualaseid ja majanduslikke huve; mõistab hukka tagasilöögid, mida riigipöörded (näiteks Malis ja Guinea Bissaus) põhjustasid seoses Aafrika Liidu, ELi ja ÜRO edendatavate demokraatlike põhimõtete ja eesmärkidega; nõuab põhiseadusliku korra viivitamatut taastamist kõnealustes riikides;

| 87. | võtab teadmiseks ELi strateegiad Aafrika Sarve ja Saheli piirkonna jaoks; usub, et probleemide rahumeelseks kestvaks lahendamiseks ja elanikele paremate väljavaadete andmiseks – sh õiglase juurdepääsu tagamiseks loodusvaradele, piirkondade jätkusuutlikuks arendamiseks ja rikkuse ümberjagamiseks – on vaja tegeleda nimetatud piirkondade konfliktide struktuursete põhjustega; nõuab arvestatavaid arenguabi vahendeid ja diplomaatilist ressurssi kasutava liidu poliitika mõju hindamist elanikkonnale; nõuab ka tihedamat koostööd Euroopa Parlamendi, Üleaafrikalise Parlamendi ja piirkondlike parlamentide vahel, et tagada poliitiliste ja eelarvealaste otsuste tegemisel suurem vastutus mõlema maailmajao kodanike ees ning mõõta ja hinnata poliitika rakendamise tulemuslikkust; tunneb eelkõige heameelt nõukogu otsuse üle laiendada piraatlusega võitlemisel rakendatava tervikliku tegevuse tõhustamiseks ning piirkonna pikaajalise arengu toetamiseks EUNAVFOR Atalanta mandaati (et see hõlmaks ka maismaal tegutsevate piraatide suhtes meetmete võtmist); |
| --- | --- |

87.

võtab teadmiseks ELi strateegiad Aafrika Sarve ja Saheli piirkonna jaoks; usub, et probleemide rahumeelseks kestvaks lahendamiseks ja elanikele paremate väljavaadete andmiseks – sh õiglase juurdepääsu tagamiseks loodusvaradele, piirkondade jätkusuutlikuks arendamiseks ja rikkuse ümberjagamiseks – on vaja tegeleda nimetatud piirkondade konfliktide struktuursete põhjustega; nõuab arvestatavaid arenguabi vahendeid ja diplomaatilist ressurssi kasutava liidu poliitika mõju hindamist elanikkonnale; nõuab ka tihedamat koostööd Euroopa Parlamendi, Üleaafrikalise Parlamendi ja piirkondlike parlamentide vahel, et tagada poliitiliste ja eelarvealaste otsuste tegemisel suurem vastutus mõlema maailmajao kodanike ees ning mõõta ja hinnata poliitika rakendamise tulemuslikkust; tunneb eelkõige heameelt nõukogu otsuse üle laiendada piraatlusega võitlemisel rakendatava tervikliku tegevuse tõhustamiseks ning piirkonna pikaajalise arengu toetamiseks EUNAVFOR Atalanta mandaati (et see hõlmaks ka maismaal tegutsevate piraatide suhtes meetmete võtmist);

| 88. | on äärmiselt mures Sudaani ja Lõuna-Sudaani vaheliste pingete pärast; kutsub mõlemaid pooli näitama poliitilist valmisolekut Lõuna-Sudaani iseseisvumisega seotud märkimisväärsete probleemide lahendamiseks ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsiooniga 2046 (2012) vastu võetud tegevuskava alusel; rõhutab, et piirkonna pikaajalise stabiilsuse säilitamiseks on vaja uut ühtset, laiaulatuslikku rahvusvahelist strateegiat, milles oleks muude ülemaailmse ja piirkondliku tähtsusega toimijate kõrval oma roll täita ka ELil ning mis keskenduks lisaks põhja-lõuna teemadele ning olukorrale Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas ka Sudaani kauaoodatud reformidele ja demokraatlike reformide tugevdamisele Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

88.

on äärmiselt mures Sudaani ja Lõuna-Sudaani vaheliste pingete pärast; kutsub mõlemaid pooli näitama poliitilist valmisolekut Lõuna-Sudaani iseseisvumisega seotud märkimisväärsete probleemide lahendamiseks ÜRO Julgeolekunõukogu 2. mai 2012. aasta resolutsiooniga 2046 (2012) vastu võetud tegevuskava alusel; rõhutab, et piirkonna pikaajalise stabiilsuse säilitamiseks on vaja uut ühtset, laiaulatuslikku rahvusvahelist strateegiat, milles oleks muude ülemaailmse ja piirkondliku tähtsusega toimijate kõrval oma roll täita ka ELil ning mis keskenduks lisaks põhja-lõuna teemadele ning olukorrale Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas ka Sudaani kauaoodatud reformidele ja demokraatlike reformide tugevdamisele Lõuna-Sudaanis;

| 89. | tuletab meelde oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lääne-Saharas; nõuab tungivalt, et Maroko ja Polisario Rinne jätkaksid läbirääkimisi rahumeelse ja kestva lahenduse leidmiseks Lääne-Sahara konfliktile, ja tuletab meelde läänesaharalaste enesemääramisõigust ja õigust otsustada Lääne-Sahara olukorra üle demokraatlikul rahvahääletusel, kooskõlas asjaomaste ÜRO resolutsioonidega; |
| --- | --- |

89.

tuletab meelde oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lääne-Saharas; nõuab tungivalt, et Maroko ja Polisario Rinne jätkaksid läbirääkimisi rahumeelse ja kestva lahenduse leidmiseks Lääne-Sahara konfliktile, ja tuletab meelde läänesaharalaste enesemääramisõigust ja õigust otsustada Lääne-Sahara olukorra üle demokraatlikul rahvahääletusel, kooskõlas asjaomaste ÜRO resolutsioonidega;

Aasia

| 90. | nõuab ELi suuremat ja tugevamat esindatust Aasia Vaikse ookeani piirkonnas ning iseäranis seda, et EL tõstaks esile demokraatiale üleminekul tehtud edusamme suurimas islamiriigis Indoneesias ning toetaks oma kogemuste ja eksperditeadmistega Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riikide ja naabruskonna mitmepoolseid algatusi ja üha enam esile kerkivaid ja sagenevaid Vaikse ookeani üleseid algatusi; on seisukohal, et Euroopa välisteenistus peaks nüüd kasutama kõiki võimalusi koostöö edendamiseks ELi ja Aasia vahel; on arvamusel, et Bandar Seri Begawani tegevuskava Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni ja ELi vahelise tihedama partnerluse tugevdamiseks on esimene oluline samm selles suunas; peab samuti kiiduväärseks Kagu-Aasia sõpruslepingu hiljutist sõlmimist, kuna see annab võimaluse süvendada koostööd eesmärgiga saavutada ELi ja Aasia riikide vahel kaubandusalaste lepingute raamistikust kaugemale ulatuvad suhted; rõhutab, et majandusalast ja kultuurilist viljastavat koostööd tuleks rohkem tähtsustada, luues eelkõige otseinvesteeringute võimalusi ja muutes juurdepääsu üliõpilastele ja teadlastele lihtsamaks ja atraktiivsemaks; märgib, et see eeldab riikide paralleelse ning konkureeriva poliitika asemel liikmesriikide ja ELi jõupingutuste strateegilist koordineerimist; märgib, et võttes arvesse Aasia Vaikse ookeani piirkonna julgeolekuolukorda, muu hulgas Lõuna-Hiina merega seotud territoriaalseid vaidlusi ja Põhja-Koreaga seotud probleeme, peaks EL edendama neutraalse partnerina aktiivselt mitmepoolsetel institutsioonidel põhinevat stabiilset ja rahumeelset lahendust; |
| --- | --- |

90.

nõuab ELi suuremat ja tugevamat esindatust Aasia Vaikse ookeani piirkonnas ning iseäranis seda, et EL tõstaks esile demokraatiale üleminekul tehtud edusamme suurimas islamiriigis Indoneesias ning toetaks oma kogemuste ja eksperditeadmistega Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riikide ja naabruskonna mitmepoolseid algatusi ja üha enam esile kerkivaid ja sagenevaid Vaikse ookeani üleseid algatusi; on seisukohal, et Euroopa välisteenistus peaks nüüd kasutama kõiki võimalusi koostöö edendamiseks ELi ja Aasia vahel; on arvamusel, et Bandar Seri Begawani tegevuskava Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni ja ELi vahelise tihedama partnerluse tugevdamiseks on esimene oluline samm selles suunas; peab samuti kiiduväärseks Kagu-Aasia sõpruslepingu hiljutist sõlmimist, kuna see annab võimaluse süvendada koostööd eesmärgiga saavutada ELi ja Aasia riikide vahel kaubandusalaste lepingute raamistikust kaugemale ulatuvad suhted; rõhutab, et majandusalast ja kultuurilist viljastavat koostööd tuleks rohkem tähtsustada, luues eelkõige otseinvesteeringute võimalusi ja muutes juurdepääsu üliõpilastele ja teadlastele lihtsamaks ja atraktiivsemaks; märgib, et see eeldab riikide paralleelse ning konkureeriva poliitika asemel liikmesriikide ja ELi jõupingutuste strateegilist koordineerimist; märgib, et võttes arvesse Aasia Vaikse ookeani piirkonna julgeolekuolukorda, muu hulgas Lõuna-Hiina merega seotud territoriaalseid vaidlusi ja Põhja-Koreaga seotud probleeme, peaks EL edendama neutraalse partnerina aktiivselt mitmepoolsetel institutsioonidel põhinevat stabiilset ja rahumeelset lahendust;

| 91. | nõuab läbirääkimiste kiiret alustamist ELi ja Jaapani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu üle; |
| --- | --- |

91.

nõuab läbirääkimiste kiiret alustamist ELi ja Jaapani vahelise partnerlus- ja koostöölepingu üle;

Hiina

| 92. | väljendab heameelt ELi ja Hiina strateegilise partnerluse arendamisel tehtud edusammude üle, sh kolmanda samba – inimestevahelise dialoogi – väljatöötamise üle (lisaks majandus- ja julgeolekualasele dialoogile); rõhutab ELi ja Hiina majanduse üha kasvavat vastastikust sõltuvust ning tuletab meelde Hiina majanduse kiire kasvu olulisust ja selle mõju rahvusvahelisele süsteemile; |
| --- | --- |

92.

väljendab heameelt ELi ja Hiina strateegilise partnerluse arendamisel tehtud edusammude üle, sh kolmanda samba – inimestevahelise dialoogi – väljatöötamise üle (lisaks majandus- ja julgeolekualasele dialoogile); rõhutab ELi ja Hiina majanduse üha kasvavat vastastikust sõltuvust ning tuletab meelde Hiina majanduse kiire kasvu olulisust ja selle mõju rahvusvahelisele süsteemile;

| 93. | märgib, et Hiina riigipea vahetumine paneb riigi arengu tõsiselt proovile; kordab oma eesmärki töötada välja laiaulatuslik strateegiline partnerlus Hiinaga; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles olema oma asjakohastes avaldustes ja poliitikas järjekindlamad ja strateegilisemad, et toetada seeläbi positiivset arengut; rõhutab, et see eeldab liikmesriikide ja ELi prioriteetide lahknevuste kõrvaldamist seoses inimõiguste olukorraga Hiinas, aga ka inimõigustealase dialoogiga ning kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisega; |
| --- | --- |

93.

märgib, et Hiina riigipea vahetumine paneb riigi arengu tõsiselt proovile; kordab oma eesmärki töötada välja laiaulatuslik strateegiline partnerlus Hiinaga; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles olema oma asjakohastes avaldustes ja poliitikas järjekindlamad ja strateegilisemad, et toetada seeläbi positiivset arengut; rõhutab, et see eeldab liikmesriikide ja ELi prioriteetide lahknevuste kõrvaldamist seoses inimõiguste olukorraga Hiinas, aga ka inimõigustealase dialoogiga ning kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisega;

Jaapan

| 94. | rõhutab vajadust tugevdada liidu suhteid Jaapaniga – olulise rahvusvahelise toimijaga, kes jagab ELi demokraatlikke väärtusi ning on mitmepoolsetel foorumitel ja ühist huvi pakkuvates küsimustes enesestmõistetav koostööpartner; ootab laiaulatusliku raamlepingu ja vabakaubanduslepingu sõlmimist; |
| --- | --- |

94.

rõhutab vajadust tugevdada liidu suhteid Jaapaniga – olulise rahvusvahelise toimijaga, kes jagab ELi demokraatlikke väärtusi ning on mitmepoolsetel foorumitel ja ühist huvi pakkuvates küsimustes enesestmõistetav koostööpartner; ootab laiaulatusliku raamlepingu ja vabakaubanduslepingu sõlmimist;

Lõuna- ja Ida-Aasia

| 95. | nõuab, et EL toetaks aktiivsemalt Lõuna-ja Kagu-Aasia valitsemistavade ja õigusriigiga seonduvat demokraatlikku arengut ja reforme; kiidab sellega seoses heaks keskendumise demokraatliku, ilmaliku, stabiilse ja sotsiaalselt kaasava Pakistani kujundamisele; väljendab heameelt 2012. aasta juunis toimunud ELi ja Pakistani vahelise esimese strateegilise dialoogi üle ja võetud kohustuse üle pidada konstruktiivset arutelu seoses kahepoolse koostöö tõhustamisega ning ühiste seisukohtadega ühist huvi pakkuvates piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, sh ennetavam terrorismivastane võitlus; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tihendama demokraatia edendamisel, sotsiaalsel kaasatusel, õigusriigi põhimõttel ja inimõigustel rajanevaid suhteid Indiaga ning kutsub ELi ja Indiat üles viima kiiresti ja edukalt lõpule käimasolevad läbirääkimised ELi ja India vahelise laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimise üle, mis stimuleeriks nii Euroopa kui ka India kaubandust ja majanduskasvu; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama Sri Lanka sõjajärgset lepitusprotsessi ülesehitamist ja majanduslikku arengut ning nõuab sellega seoses tungivalt, et nõukogu toetaks Sri Lankat kogemuste- ja lepituskomisjoni aruande rakendamisel väljendab heameelt ELi aktiivse toetuse üle demokraatia edendamisele Birmas; |
| --- | --- |

95.

nõuab, et EL toetaks aktiivsemalt Lõuna-ja Kagu-Aasia valitsemistavade ja õigusriigiga seonduvat demokraatlikku arengut ja reforme; kiidab sellega seoses heaks keskendumise demokraatliku, ilmaliku, stabiilse ja sotsiaalselt kaasava Pakistani kujundamisele; väljendab heameelt 2012. aasta juunis toimunud ELi ja Pakistani vahelise esimese strateegilise dialoogi üle ja võetud kohustuse üle pidada konstruktiivset arutelu seoses kahepoolse koostöö tõhustamisega ning ühiste seisukohtadega ühist huvi pakkuvates piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, sh ennetavam terrorismivastane võitlus; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tihendama demokraatia edendamisel, sotsiaalsel kaasatusel, õigusriigi põhimõttel ja inimõigustel rajanevaid suhteid Indiaga ning kutsub ELi ja Indiat üles viima kiiresti ja edukalt lõpule käimasolevad läbirääkimised ELi ja India vahelise laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimise üle, mis stimuleeriks nii Euroopa kui ka India kaubandust ja majanduskasvu; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama Sri Lanka sõjajärgset lepitusprotsessi ülesehitamist ja majanduslikku arengut ning nõuab sellega seoses tungivalt, et nõukogu toetaks Sri Lankat kogemuste- ja lepituskomisjoni aruande rakendamisel väljendab heameelt ELi aktiivse toetuse üle demokraatia edendamisele Birmas;

| 96. | tunneb heameelt Taiwanis 14. jaanuaril 2012. aastal toimunud presidendi- ja parlamendivalimiste eduka lõpuleviimise üle; tunnustab Taiwani jätkuvaid jõupingutusi rahu ja stabiilsuse säilitamisel Aasia Vaikse ookeani piirkonnas; tunnistab, et Taiwani väina ülestes suhetes on tehtud edusamme ning et eeskätt on tugevnenud majanduslikud sidemed; märgib, et tihedamad majandussuhted Taiwaniga võivad aidata parandada ELi pääsu Hiina turule; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid kooskõlas parlamendi 2011. aasta mai resolutsiooniga (milles käsitletakse ühist välis- ja julgeolekupoliitikat) konkreetseid meetmeid, et edendada ELi ja Taiwani majandussuhteid ning hõlbustada ELi ja Taiwani vahelise majanduskoostöölepingu üle peetavaid läbirääkimisi; kordab oma kindlat toetust Taiwani sisulisele osalemisele asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevustes, muu hulgas Maailma Terviseorganisatsioonis; tunnistab, et Taiwani kodanikele ette nähtud ELi viisanõudest loobumise programm, mis jõustus 2011. aasta jaanuaris, on osutunud mõlemapoolselt kasulikuks; ergutab tihedamat kahepoolset koostööd ELi ja Taiwani vahel, eeskätt sellistes valdkondades nagu kaubandus, teadustöö, kultuur, haridus ja keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

96.

tunneb heameelt Taiwanis 14. jaanuaril 2012. aastal toimunud presidendi- ja parlamendivalimiste eduka lõpuleviimise üle; tunnustab Taiwani jätkuvaid jõupingutusi rahu ja stabiilsuse säilitamisel Aasia Vaikse ookeani piirkonnas; tunnistab, et Taiwani väina ülestes suhetes on tehtud edusamme ning et eeskätt on tugevnenud majanduslikud sidemed; märgib, et tihedamad majandussuhted Taiwaniga võivad aidata parandada ELi pääsu Hiina turule; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid kooskõlas parlamendi 2011. aasta mai resolutsiooniga (milles käsitletakse ühist välis- ja julgeolekupoliitikat) konkreetseid meetmeid, et edendada ELi ja Taiwani majandussuhteid ning hõlbustada ELi ja Taiwani vahelise majanduskoostöölepingu üle peetavaid läbirääkimisi; kordab oma kindlat toetust Taiwani sisulisele osalemisele asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevustes, muu hulgas Maailma Terviseorganisatsioonis; tunnistab, et Taiwani kodanikele ette nähtud ELi viisanõudest loobumise programm, mis jõustus 2011. aasta jaanuaris, on osutunud mõlemapoolselt kasulikuks; ergutab tihedamat kahepoolset koostööd ELi ja Taiwani vahel, eeskätt sellistes valdkondades nagu kaubandus, teadustöö, kultuur, haridus ja keskkonnakaitse;

| 97. | kutsub ELi üles tegema teavitustööd seoses tõsiste inimõiguste rikkumiste, massiliste tapmiste ja ebainimliku kohtlemisega Põhja-Korea töölaagrites ja poliitvangide laagrites ning toetama selliste rikkumiste ohvreid; |
| --- | --- |

97.

kutsub ELi üles tegema teavitustööd seoses tõsiste inimõiguste rikkumiste, massiliste tapmiste ja ebainimliku kohtlemisega Põhja-Korea töölaagrites ja poliitvangide laagrites ning toetama selliste rikkumiste ohvreid;

Mitmepoolsed partnerlused

G7, G8 ja G20

| 98. | usub, et BRICS-riikide ja muude kiiresti areneva majandusega riikide kasvava tähtsuse ning ülemaailmses juhtimises väljakujuneva mitmepoolse süsteemi taustal võib G20 kujuneda kasulikuks ja eriti asjakohaseks üksmeelt luua aitavaks foorumiks, mis on kaasav, rajaneb partnerlusel ning on võimeline edendama lähenemist, sh õigusnormide lähendamist; on siiski seisukohal, et G20 peab alles tõestama oma võimekust kanda tippkohtumise järeldused üle jätkusuutlikusse poliitikasse, mille abil lahendada üliolulisi probleeme, eeskätt seoses maksuparadiiside kontrollimise ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu ilmnenud muude probleemide ja ohtudega; märgib sellega seoses, et G8 abil on võimalik jõuda enne G20 kohtumisi teatavale üksmeelele; on seisukohal, et G8 olemasolu tuleks ära kasutada ka selleks, et lähendada seisukohti Venemaa omadega, mis võimaldaks lahendada ühised probleemid kooskõlastatult ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

98.

usub, et BRICS-riikide ja muude kiiresti areneva majandusega riikide kasvava tähtsuse ning ülemaailmses juhtimises väljakujuneva mitmepoolse süsteemi taustal võib G20 kujuneda kasulikuks ja eriti asjakohaseks üksmeelt luua aitavaks foorumiks, mis on kaasav, rajaneb partnerlusel ning on võimeline edendama lähenemist, sh õigusnormide lähendamist; on siiski seisukohal, et G20 peab alles tõestama oma võimekust kanda tippkohtumise järeldused üle jätkusuutlikusse poliitikasse, mille abil lahendada üliolulisi probleeme, eeskätt seoses maksuparadiiside kontrollimise ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu ilmnenud muude probleemide ja ohtudega; märgib sellega seoses, et G8 abil on võimalik jõuda enne G20 kohtumisi teatavale üksmeelele; on seisukohal, et G8 olemasolu tuleks ära kasutada ka selleks, et lähendada seisukohti Venemaa omadega, mis võimaldaks lahendada ühised probleemid kooskõlastatult ja tulemuslikult;

ÜRO

| 99. | kinnitab, et tõhus mitmepoolsus on ELi välispoliitika nurgakivi, ning nõuab, et EL võtaks rahvusvahelises koostöös juhtpositsiooni ja edendaks rahvusvahelise üldsuse ülemaailmset tegevust; ergutab ELi suurendama veelgi koostoimet ÜRO süsteemiga, et tegutseda ÜROs vahendajana ja teha nii piirkondlike organisatsioonide kui ka strateegiliste partneritega ülemaailmselt koostööd; toetab ÜRO reformide jätkamist; nõuab, et EL aitaks saavutada ÜRO vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise ja eelarvedistsipliini; |
| --- | --- |

99.

kinnitab, et tõhus mitmepoolsus on ELi välispoliitika nurgakivi, ning nõuab, et EL võtaks rahvusvahelises koostöös juhtpositsiooni ja edendaks rahvusvahelise üldsuse ülemaailmset tegevust; ergutab ELi suurendama veelgi koostoimet ÜRO süsteemiga, et tegutseda ÜROs vahendajana ja teha nii piirkondlike organisatsioonide kui ka strateegiliste partneritega ülemaailmselt koostööd; toetab ÜRO reformide jätkamist; nõuab, et EL aitaks saavutada ÜRO vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise ja eelarvedistsipliini;

| 100. | kutsub seetõttu ELi üles nõudma ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku reformimist, et tugevdada selle õiguspärasust, piirkondlikku esindatust ja tulemuslikkust; rõhutab, et liikmesriigid võivad algatada sellise tagasipöördumatu reformimisprotsessi sellega, et nõuavad – vastavalt Lissaboni lepingu eesmärkidele laiendada ELi välispoliitika ulatust ja suurendada ELi rolli ülemaailmse rahu ja julgeoleku valdkonnas – ELile alalise liikme staatust laiendatud ja reformitud ÜRO Julgeolekunõukogus; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles võtma kiiresti meetmeid selleks, et liikmesriigid töötaksid sellel eesmärgil välja ühise seisukoha; nõuab, et liikmesriigid lepiksid seniks, kui ühist seisukohta ei ole veel vastu võetud, kiirkorras kokku rotatsioonisüsteemis ja kasutaksid seda ÜRO Julgeolekunõukogus, et kindlustada ELi alaline esindatus ÜRO Julgeolekunõukogus; |
| --- | --- |

100.

kutsub seetõttu ELi üles nõudma ÜRO Julgeolekunõukogu põhjalikku reformimist, et tugevdada selle õiguspärasust, piirkondlikku esindatust ja tulemuslikkust; rõhutab, et liikmesriigid võivad algatada sellise tagasipöördumatu reformimisprotsessi sellega, et nõuavad – vastavalt Lissaboni lepingu eesmärkidele laiendada ELi välispoliitika ulatust ja suurendada ELi rolli ülemaailmse rahu ja julgeoleku valdkonnas – ELile alalise liikme staatust laiendatud ja reformitud ÜRO Julgeolekunõukogus; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles võtma kiiresti meetmeid selleks, et liikmesriigid töötaksid sellel eesmärgil välja ühise seisukoha; nõuab, et liikmesriigid lepiksid seniks, kui ühist seisukohta ei ole veel vastu võetud, kiirkorras kokku rotatsioonisüsteemis ja kasutaksid seda ÜRO Julgeolekunõukogus, et kindlustada ELi alaline esindatus ÜRO Julgeolekunõukogus;

| 101. | peab tähtsaks ÜRO Peaassamblee resolutsiooni (ELi osalemise kohta ÜRO Peaassamblee töös) täielikku rakendamist ning seda, et EL reageeriks ja vastaks tähtsatele küsimustele õigeaegselt ja kooskõlastatult; kutsub ELi üles veelgi parandama ELi liikmesriikide seisukohtade ja huvide kooskõlastamist ÜRO Julgeolekunõukogus; kiidab heaks ELi keskpika perioodi prioriteetide kindlaksmääramise ÜROs ning nõuab nende iga-aastase läbivaatamise ja mis tahes rakendamise küsimuses korrapärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi väliskomisjoniga; rõhutab vajadust tugevama avaliku diplomaatia järele ÜRO asjades ning vajadust teavitada Euroopa üldsust ELi ülemaailmsest osatähtsusest tõhusamalt; |
| --- | --- |

101.

peab tähtsaks ÜRO Peaassamblee resolutsiooni (ELi osalemise kohta ÜRO Peaassamblee töös) täielikku rakendamist ning seda, et EL reageeriks ja vastaks tähtsatele küsimustele õigeaegselt ja kooskõlastatult; kutsub ELi üles veelgi parandama ELi liikmesriikide seisukohtade ja huvide kooskõlastamist ÜRO Julgeolekunõukogus; kiidab heaks ELi keskpika perioodi prioriteetide kindlaksmääramise ÜROs ning nõuab nende iga-aastase läbivaatamise ja mis tahes rakendamise küsimuses korrapärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi väliskomisjoniga; rõhutab vajadust tugevama avaliku diplomaatia järele ÜRO asjades ning vajadust teavitada Euroopa üldsust ELi ülemaailmsest osatähtsusest tõhusamalt;

| 102. | usub kindlalt, et konfliktide ennetamise, kriiside tsiviil- ja sõjalise ohjamise ning rahutagamise vallas on vaja luua partnerlussuhteid, ning et sellega seoses tuleks tõhustada ELi ja ÜRO kriisiohjamise juhtkomitee tegevust kriisiohjamisel; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema kaitsmise kohustuse põhimõtte rakendamisel suuremaid edusamme ning tegema ÜRO partneritega koostööd selle nimel, et tagada nimetatud käsituse kasutamine konfliktide ennetamisel ja riikide konfliktijärgsel ülesehitusel; nõuab institutsioonidevahelise konsensuse väljatöötamist kaitsmise kohustuse ning ühise konfliktide ennetamise poliitika küsimuses (lisaks juba olemasolevale Euroopa konsensusele humanitaarabi valdkonnas ja Euroopa konsensusele arengu küsimuses), sest see võiks tagada ELi tegevuse suurema järjepidevuse kõnealuste küsimustega seotud ÜRO foorumitel; |
| --- | --- |

102.

usub kindlalt, et konfliktide ennetamise, kriiside tsiviil- ja sõjalise ohjamise ning rahutagamise vallas on vaja luua partnerlussuhteid, ning et sellega seoses tuleks tõhustada ELi ja ÜRO kriisiohjamise juhtkomitee tegevust kriisiohjamisel; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema kaitsmise kohustuse põhimõtte rakendamisel suuremaid edusamme ning tegema ÜRO partneritega koostööd selle nimel, et tagada nimetatud käsituse kasutamine konfliktide ennetamisel ja riikide konfliktijärgsel ülesehitusel; nõuab institutsioonidevahelise konsensuse väljatöötamist kaitsmise kohustuse ning ühise konfliktide ennetamise poliitika küsimuses (lisaks juba olemasolevale Euroopa konsensusele humanitaarabi valdkonnas ja Euroopa konsensusele arengu küsimuses), sest see võiks tagada ELi tegevuse suurema järjepidevuse kõnealuste küsimustega seotud ÜRO foorumitel;

| 103. | tuletab meelde, et 1. detsembril 2008 Euroopa Liidu Nõukogus vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 (naiste, rahu ja julgeoleku kohta) täielik ELis rakendamine tähendab rahu, julgeoleku, arengu ja soolise võrdõiguslikkuse valdkondade tiheda seotuse tunnistamist, mis peaks olema ÜVJP nurgakiviks; rõhutab, et Euroopa Liit on järjekindlalt nõudnud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1325 (2000) ja 1820 (2008) esitatud ning seejärel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1888 ja 1889 (2009) ja 1960 (2010) tugevdatud naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava täielikku rakendamist ning eeskätt vajadust võidelda naistevastase vägivallaga konfliktiolukordades ja vajadust suurendada naiste osalust rahutagamises; kutsub liikmesriike, kes ei ole veel võtnud vastu naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid riiklikke tegevuskavasid, seda tegema ning rõhutab, et nende tegevuskavade eesmärkide, elluviimise ja järelevalve suhtes peaks kogu ELis kehtima ühtsed Euroopa miinimumstandardid; |
| --- | --- |

103.

tuletab meelde, et 1. detsembril 2008 Euroopa Liidu Nõukogus vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 (naiste, rahu ja julgeoleku kohta) täielik ELis rakendamine tähendab rahu, julgeoleku, arengu ja soolise võrdõiguslikkuse valdkondade tiheda seotuse tunnistamist, mis peaks olema ÜVJP nurgakiviks; rõhutab, et Euroopa Liit on järjekindlalt nõudnud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1325 (2000) ja 1820 (2008) esitatud ning seejärel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1888 ja 1889 (2009) ja 1960 (2010) tugevdatud naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskava täielikku rakendamist ning eeskätt vajadust võidelda naistevastase vägivallaga konfliktiolukordades ja vajadust suurendada naiste osalust rahutagamises; kutsub liikmesriike, kes ei ole veel võtnud vastu naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid riiklikke tegevuskavasid, seda tegema ning rõhutab, et nende tegevuskavade eesmärkide, elluviimise ja järelevalve suhtes peaks kogu ELis kehtima ühtsed Euroopa miinimumstandardid;

| 104. | rõhutab vajadust töötada ELi ja ÜRO vahendussuutlikkuse alase koostöö raames välja tõhusamad vahendustegevuse suunised ja suurem suutlikkus, et tagada vahendamistegevusele õigeaegselt ja kooskõlastatult piisavad vahendid, muu hulgas naiste osalemise tagamise abil nendes protsessides; peab ELi inimõigustealase poliitika rakendamise seisukohast tähtsaks ÜRO inimõiguste nõukogu suutlikkuse suurendamist tõsiste ja pakiliste inimõigustealaste probleemidega tegelemisel ning erimenetluste soovituste rakendamise järelmeetmete tõhustamist ja üldise korrapärase läbivaatamise tugevdamist; rõhutab, et EL peaks Rahvusvahelist Kriminaalkohust jätkuvalt toetama, et aidata kaasa inimõiguste tulemuslikule kaitsele ja karistamatuse vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

104.

rõhutab vajadust töötada ELi ja ÜRO vahendussuutlikkuse alase koostöö raames välja tõhusamad vahendustegevuse suunised ja suurem suutlikkus, et tagada vahendamistegevusele õigeaegselt ja kooskõlastatult piisavad vahendid, muu hulgas naiste osalemise tagamise abil nendes protsessides; peab ELi inimõigustealase poliitika rakendamise seisukohast tähtsaks ÜRO inimõiguste nõukogu suutlikkuse suurendamist tõsiste ja pakiliste inimõigustealaste probleemidega tegelemisel ning erimenetluste soovituste rakendamise järelmeetmete tõhustamist ja üldise korrapärase läbivaatamise tugevdamist; rõhutab, et EL peaks Rahvusvahelist Kriminaalkohust jätkuvalt toetama, et aidata kaasa inimõiguste tulemuslikule kaitsele ja karistamatuse vastu võitlemisele;

| 105. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles püüdlema seoses relvakaubanduslepingu üle peetavate ÜRO läbirääkimistega inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse kaitse kõrgeimate võimalike normide poole, kehtestades normid, mis on ELi tasandil juba kokku lepitutest kõrgemad ning mis on sätestatud relvaeksporti käsitlevas ELi ühises seisukohas; rõhutab, et ELi osalisriigid ei tohiks seega leppida madalamate standarditega, sest see kahjustaks kindlasti relvakaubanduslepingu edu ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

105.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles püüdlema seoses relvakaubanduslepingu üle peetavate ÜRO läbirääkimistega inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse kaitse kõrgeimate võimalike normide poole, kehtestades normid, mis on ELi tasandil juba kokku lepitutest kõrgemad ning mis on sätestatud relvaeksporti käsitlevas ELi ühises seisukohas; rõhutab, et ELi osalisriigid ei tohiks seega leppida madalamate standarditega, sest see kahjustaks kindlasti relvakaubanduslepingu edu ja tulemuslikkust;

EL ja NATO

| 106. | väljendab heameelt ELi ja NATO võetud kohustuste üle tugevdada oma strateegilist partnerlust, mida allianss on kinnitanud ka oma uues strateegilises kontseptsioonis ning Chicago tippkohtumisel, ning rõhutab juba tehtud edusamme operatsioonidel tehtava praktilise koostöö valdkonnas; märgib, et praegune ülemaailmne ja Euroopa majanduskriis on suurendanud nii ELis kui ka NATOs püüdeid kulutõhusama ja viivitamatult vajaliku operatiivsuutlikkuse saavutamiseks; nõuab seega, et asepresident ja kõrge esindaja edendaks ennetavamalt organisatsioonidevahelise koostöö alaseid konkreetseid ettepanekuid, muu hulgas Euroopa Kaitseagentuuri kaudu (juhindudes aruka kaitse, vahendite ühiskasutuse ja jagamise ning tervikliku käsituse põhimõtetest, tuginedes algatuste täiendavusele); nõuab kiiret poliitilist lahendust nn Berliin-pluss kokkulepete raames tehtava koostöö seiskumisele, mis takistab mõlema organisatsiooni tõhusama koostöö väljavaateid; |
| --- | --- |

106.

väljendab heameelt ELi ja NATO võetud kohustuste üle tugevdada oma strateegilist partnerlust, mida allianss on kinnitanud ka oma uues strateegilises kontseptsioonis ning Chicago tippkohtumisel, ning rõhutab juba tehtud edusamme operatsioonidel tehtava praktilise koostöö valdkonnas; märgib, et praegune ülemaailmne ja Euroopa majanduskriis on suurendanud nii ELis kui ka NATOs püüdeid kulutõhusama ja viivitamatult vajaliku operatiivsuutlikkuse saavutamiseks; nõuab seega, et asepresident ja kõrge esindaja edendaks ennetavamalt organisatsioonidevahelise koostöö alaseid konkreetseid ettepanekuid, muu hulgas Euroopa Kaitseagentuuri kaudu (juhindudes aruka kaitse, vahendite ühiskasutuse ja jagamise ning tervikliku käsituse põhimõtetest, tuginedes algatuste täiendavusele); nõuab kiiret poliitilist lahendust nn Berliin-pluss kokkulepete raames tehtava koostöö seiskumisele, mis takistab mõlema organisatsiooni tõhusama koostöö väljavaateid;

Euroopa Nõukogu

| 107. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust viia kiiresti lõpule läbirääkimised ELi ühinemise üle Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; rõhutab, kui tähtsad on Euroopa Nõukogu standardid, järelevalvemenetlused ning uurimistulemused, kuna need aitavad olulisel määral hinnata naaberriikide edusamme demokraatlike reformide elluviimisel; |
| --- | --- |

107.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust viia kiiresti lõpule läbirääkimised ELi ühinemise üle Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; rõhutab, kui tähtsad on Euroopa Nõukogu standardid, järelevalvemenetlused ning uurimistulemused, kuna need aitavad olulisel määral hinnata naaberriikide edusamme demokraatlike reformide elluviimisel;

| 108. | rõhutab asjaolu, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on ajalooline võimalus kinnitada, et inimõigused on ELis kesksel kohal olevad väärtused, mis on ühtlasi ka aluseks liidu suhetele kolmandate riikidega, ning loodab, et kõnealune ühinemisprotsess jätkub tarbetute viivitusteta; kinnitab, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tähendab märkimisväärset edasiminekut inimõiguste kaitse tugevdamise vallas Euroopas; |
| --- | --- |

108.

rõhutab asjaolu, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on ajalooline võimalus kinnitada, et inimõigused on ELis kesksel kohal olevad väärtused, mis on ühtlasi ka aluseks liidu suhetele kolmandate riikidega, ning loodab, et kõnealune ühinemisprotsess jätkub tarbetute viivitusteta; kinnitab, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tähendab märkimisväärset edasiminekut inimõiguste kaitse tugevdamise vallas Euroopas;

OSCE

| 109. | toetab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) reformi käsitlevat dialoogi tingimusel, et selle hind ei oleks olemasolevate institutsioonide ja mehhanismide nõrgenemine või nende sõltumatus; rõhutab vajadust säilitada tasakaal OSCE kolme mõõtme vahel, arendades neid sidusalt ja terviklikult ning võttes aluseks senised saavutused; rõhutab lisaks, et maksimaalse tõhususe tagamiseks tuleks julgeolekuohtude ja probleemidega tegeleda kõigi kolme mõõtme raames; kutsub OSCEd üles tugevdama veelgi oma suutlikkust, et tagada organisatsiooni kuuluvate riikide võetud kohustuste ja järgitavate põhimõtete austamine ja rakendamine kõigis kolmes mõõtmes, tõhustades muu hulgas järelevalvemehhanisme; |
| --- | --- |

109.

toetab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) reformi käsitlevat dialoogi tingimusel, et selle hind ei oleks olemasolevate institutsioonide ja mehhanismide nõrgenemine või nende sõltumatus; rõhutab vajadust säilitada tasakaal OSCE kolme mõõtme vahel, arendades neid sidusalt ja terviklikult ning võttes aluseks senised saavutused; rõhutab lisaks, et maksimaalse tõhususe tagamiseks tuleks julgeolekuohtude ja probleemidega tegeleda kõigi kolme mõõtme raames; kutsub OSCEd üles tugevdama veelgi oma suutlikkust, et tagada organisatsiooni kuuluvate riikide võetud kohustuste ja järgitavate põhimõtete austamine ja rakendamine kõigis kolmes mõõtmes, tõhustades muu hulgas järelevalvemehhanisme;

Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC)

| 110. | ootab, et EL arendaks Pärsia lahe koostöönõukoguga (GCC) välja tõelise strateegilise partnerluse, mis hõlmaks avatud, korrapärast ja konstruktiivset dialoogi, struktureeritud koostööd inimõiguste ja demokraatia vallas ning samuti seoses üleminekuprotsessi ja lõunanaabruses toimuva kriisiohjega; kordab, et selle eesmärgi toetamiseks peaks Euroopa välisteenistus eraldama kõnealuse piirkonnaga tegelemiseks rohkem inimressurssi ja avama tähtsamates Pärsia lahe koostöönõukogu riikides delegatsioonid; rõhutab, et kõnealusele piirkonnale suunatud ELi poliitikas ei saa jätkuvalt eirata inimõigusi, naiste õigusi, õigusriigi põhimõtet ja GCC riikide elanike demokraatlikke püüdlusi Bahreinist Saudi-Araabiani; |
| --- | --- |

110.

ootab, et EL arendaks Pärsia lahe koostöönõukoguga (GCC) välja tõelise strateegilise partnerluse, mis hõlmaks avatud, korrapärast ja konstruktiivset dialoogi, struktureeritud koostööd inimõiguste ja demokraatia vallas ning samuti seoses üleminekuprotsessi ja lõunanaabruses toimuva kriisiohjega; kordab, et selle eesmärgi toetamiseks peaks Euroopa välisteenistus eraldama kõnealuse piirkonnaga tegelemiseks rohkem inimressurssi ja avama tähtsamates Pärsia lahe koostöönõukogu riikides delegatsioonid; rõhutab, et kõnealusele piirkonnale suunatud ELi poliitikas ei saa jätkuvalt eirata inimõigusi, naiste õigusi, õigusriigi põhimõtet ja GCC riikide elanike demokraatlikke püüdlusi Bahreinist Saudi-Araabiani;

Araabia Liiga

| 111. | tunnistab piirkondlike organisatsioonide, eeskätt Araabia Liiga, kuid ka Islami Koostöö Organisatsiooni ja Majanduskoostöö Organisatsiooni üha kasvavat osatähtsust ning kutsub ELi üles tugevdama nendega koostööd, eelkõige üleminekuprotsessi ja lõunanaabruses toimuva kriisiohjega seotud küsimustes; kiidab heaks ELi jõupingutused Araabia Liiga abistamisel integreerimisprotsessis; |
| --- | --- |

111.

tunnistab piirkondlike organisatsioonide, eeskätt Araabia Liiga, kuid ka Islami Koostöö Organisatsiooni ja Majanduskoostöö Organisatsiooni üha kasvavat osatähtsust ning kutsub ELi üles tugevdama nendega koostööd, eelkõige üleminekuprotsessi ja lõunanaabruses toimuva kriisiohjega seotud küsimustes; kiidab heaks ELi jõupingutused Araabia Liiga abistamisel integreerimisprotsessis;

ÜVJP temaatilised prioriteedid

Ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika

| 112. | rõhutab et ÜJKP meetmed tuleks integreerida terviklikku poliitikasse, mis on suunatud sellistele kriisi sattunud riikidele ja piirkondadele, kus on kaalul ELi väärtused ja strateegilised huvid ning kus ÜJKP tegevus looks rahu, stabiilsuse ja õigusriigi põhimõtte edendamisel tõelist lisandväärtust; rõhutab lisaks vajadust õppida tehtud vigadest, hinnates selleks täpsemalt iga operatsiooni läbiviimise tulemuslikkust ning selle püsivat kohapealset mõju; |
| --- | --- |

112.

rõhutab et ÜJKP meetmed tuleks integreerida terviklikku poliitikasse, mis on suunatud sellistele kriisi sattunud riikidele ja piirkondadele, kus on kaalul ELi väärtused ja strateegilised huvid ning kus ÜJKP tegevus looks rahu, stabiilsuse ja õigusriigi põhimõtte edendamisel tõelist lisandväärtust; rõhutab lisaks vajadust õppida tehtud vigadest, hinnates selleks täpsemalt iga operatsiooni läbiviimise tulemuslikkust ning selle püsivat kohapealset mõju;

| 113. | kordab oma üleskutset asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule ja liikmesriikidele tegeleda tsiviil-sõjalist koostööd häirivate arvukate probleemidega, alates kvalifitseeritud personali puudumisest ning lõpetades varustuse puudumise ja tasakaalustamatusega; nõuab eelkõige piisava personali olemasolu, eriti justiits-, tsiviilhalduse, tolli, dialoogi, lepituspoliitika ja rahuvahendamise valdkonnas, et tagada ÜJKP missioonide läbiviimiseks vajalik piisav ja asjakohane ekspertiis; nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks konkreetsed ettepanekud personalinappuse lahendamiseks, eeskätt tsiviilkriisiohjes, konfliktiennetuses ja kriisijärgses ülesehitustöös ning eespool nimetatud valdkondades; |
| --- | --- |

113.

kordab oma üleskutset asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule ja liikmesriikidele tegeleda tsiviil-sõjalist koostööd häirivate arvukate probleemidega, alates kvalifitseeritud personali puudumisest ning lõpetades varustuse puudumise ja tasakaalustamatusega; nõuab eelkõige piisava personali olemasolu, eriti justiits-, tsiviilhalduse, tolli, dialoogi, lepituspoliitika ja rahuvahendamise valdkonnas, et tagada ÜJKP missioonide läbiviimiseks vajalik piisav ja asjakohane ekspertiis; nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks konkreetsed ettepanekud personalinappuse lahendamiseks, eeskätt tsiviilkriisiohjes, konfliktiennetuses ja kriisijärgses ülesehitustöös ning eespool nimetatud valdkondades;

| 114. | väljendab heameelt nõudmiste üle paremini koondada ja ühiselt kasutada sõjalist põhivõimekust, parandada missioonide ja operatsioonide kavandamis- ja läbiviimissuutlikkust ning integreerida tsiviil- ja sõjalisi missioone ja operatsioone; rõhutab, et selleks, et ÜJKP meetmed oleksid tõhusad ja tulemuslikud, on vaja pidevalt parandada ÜJKP missioonide ja operatsioonide tulemuslikkust, kasutades selleks muu hulgas tulemuste hindamist, võrdlusanalüüse, mõjuhinnanguid, saadud kogemuste määratlemist ja rakendamist ning parimate tavade väljatöötamist; peab siiski kahetsusväärseks poliitilisi piiranguid, mis segavad koostööd ja ei võimalda mõnikord parimatel tavadel sünergiat luua; |
| --- | --- |

114.

väljendab heameelt nõudmiste üle paremini koondada ja ühiselt kasutada sõjalist põhivõimekust, parandada missioonide ja operatsioonide kavandamis- ja läbiviimissuutlikkust ning integreerida tsiviil- ja sõjalisi missioone ja operatsioone; rõhutab, et selleks, et ÜJKP meetmed oleksid tõhusad ja tulemuslikud, on vaja pidevalt parandada ÜJKP missioonide ja operatsioonide tulemuslikkust, kasutades selleks muu hulgas tulemuste hindamist, võrdlusanalüüse, mõjuhinnanguid, saadud kogemuste määratlemist ja rakendamist ning parimate tavade väljatöötamist; peab siiski kahetsusväärseks poliitilisi piiranguid, mis segavad koostööd ja ei võimalda mõnikord parimatel tavadel sünergiat luua;

Relvakaubandus

| 115. | tuletab meelde, et üle kolmandiku maailma relvaekspordist pärineb liikmesriikidest; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid järgiksid nii ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend) esitatud kaheksat kriteeriumi kui ka ELi arengupoliitika põhimõtteid; nõuab, et relvaeksporti reguleerivad eeskirjad antaks ELi pädevusse; tuletab liikmesriikidele meelde, et arenguriigid peaksid investeerima oma rahalised vahendid esmajoones jätkusuutlikku sotsiaal- ja majandusarengusse, demokraatiasse, inimõigustesse ja õigusriigi põhimõtte täitmisesse; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid kasutaksid ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP käimasolevat läbivaatamist selleks, et tõhustada ELi relvaekspordialaste kriteeriumide rakendamist ja järelevalvet; väljendab sügavat kahetsust üldise relvakaubanduslepingu üle peetavate ÜRO läbirääkimiste nurjumise pärast juulis 2012; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles avaldama kiiremas korras survet neile riikidele, kes olid jõulise üldise relvakaubanduslepingu vastu; nõuab sellist jõulist ja kindlat relvakaubanduslepingut, mis eeldab osalisriikidelt igasuguse relvade ja laskemoona ekspordi keelamist juhul, kui esineb tõsine oht, et relvi kasutatakse inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste inimõiguste tõsisteks rikkumisteks, sh genotsiidiks, inimsusevastasteks ja sõjakuritegudeks, või nende rikkumiste hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

115.

tuletab meelde, et üle kolmandiku maailma relvaekspordist pärineb liikmesriikidest; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid järgiksid nii ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend) esitatud kaheksat kriteeriumi kui ka ELi arengupoliitika põhimõtteid; nõuab, et relvaeksporti reguleerivad eeskirjad antaks ELi pädevusse; tuletab liikmesriikidele meelde, et arenguriigid peaksid investeerima oma rahalised vahendid esmajoones jätkusuutlikku sotsiaal- ja majandusarengusse, demokraatiasse, inimõigustesse ja õigusriigi põhimõtte täitmisesse; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid kasutaksid ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP käimasolevat läbivaatamist selleks, et tõhustada ELi relvaekspordialaste kriteeriumide rakendamist ja järelevalvet; väljendab sügavat kahetsust üldise relvakaubanduslepingu üle peetavate ÜRO läbirääkimiste nurjumise pärast juulis 2012; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles avaldama kiiremas korras survet neile riikidele, kes olid jõulise üldise relvakaubanduslepingu vastu; nõuab sellist jõulist ja kindlat relvakaubanduslepingut, mis eeldab osalisriikidelt igasuguse relvade ja laskemoona ekspordi keelamist juhul, kui esineb tõsine oht, et relvi kasutatakse inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste inimõiguste tõsisteks rikkumisteks, sh genotsiidiks, inimsusevastasteks ja sõjakuritegudeks, või nende rikkumiste hõlbustamiseks;

Konfliktide ennetamine ja rahutagamine

| 116. | nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks ettepanekud Euroopa välisteenistuse suutlikkuse suurendamiseks konfliktide ennetamisel ja rahutagamisel, osutades eeskätt Göteborgi programmile, suurendaks veelgi ELi konfliktide ennetamise ja vahendamise, dialoogi ja lepitamise suutlikkust ning tagaks kriisiohjamisvõime suurema vahenditega kindlustatuse; nõuab esimese asjana täieliku ülevaate saamist ELi konfliktiennetamise ja rahutagamise poliitikast, et asepresident ja kõrge esindaja võiks anda Euroopa Parlamendile tagasisidet seoses ettepanekutega, milles käsitletakse liidu välistegevuse suutlikkuse ja reageerimisvõime suurendamist selles valdkonnas; väljendab heameelt komisjoni ja Euroopa välisteenistuse esitatud ettepaneku üle lisada pärast seda, kui parlamendi soovitatud ettevalmistavad meetmed on käesoleva aasta lõpuks edukalt lõpule viidud, Euroopa välisteenistuse 2013. aasta eelarvese konfliktide ennetamise ja vahendusteenuste eelarverida summas 500 000 eurot; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles suurendama naiste osalemist konfliktide ennetuse, vahenduse, dialoogi ja lepituse ning rahutagamise mehhanismides; |
| --- | --- |

116.

nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks ettepanekud Euroopa välisteenistuse suutlikkuse suurendamiseks konfliktide ennetamisel ja rahutagamisel, osutades eeskätt Göteborgi programmile, suurendaks veelgi ELi konfliktide ennetamise ja vahendamise, dialoogi ja lepitamise suutlikkust ning tagaks kriisiohjamisvõime suurema vahenditega kindlustatuse; nõuab esimese asjana täieliku ülevaate saamist ELi konfliktiennetamise ja rahutagamise poliitikast, et asepresident ja kõrge esindaja võiks anda Euroopa Parlamendile tagasisidet seoses ettepanekutega, milles käsitletakse liidu välistegevuse suutlikkuse ja reageerimisvõime suurendamist selles valdkonnas; väljendab heameelt komisjoni ja Euroopa välisteenistuse esitatud ettepaneku üle lisada pärast seda, kui parlamendi soovitatud ettevalmistavad meetmed on käesoleva aasta lõpuks edukalt lõpule viidud, Euroopa välisteenistuse 2013. aasta eelarvese konfliktide ennetamise ja vahendusteenuste eelarverida summas 500 000 eurot; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles suurendama naiste osalemist konfliktide ennetuse, vahenduse, dialoogi ja lepituse ning rahutagamise mehhanismides;

| 117. | on seisukohal, et ettepanek luua ELiga tihedalt seotud autonoomne või osaliselt autonoomne Euroopa rahuinstituut on väga paljulubav ja võib aidata suurendada Euroopa konfliktiennetamise ja -vahendamise alast suutlikkust; nõuab, et sellise instituudi volitused oleksid selgelt määratletud, et vältida olemasolevate valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonide töö dubleerimist ning keskenduda mitteametlikule vahendusdiplomaatiale ja teadmiste vahetamisele ELi ja vahendamisprotsessi sõltumatute osalejate seas ning nende vahel; ootab käesoleval aastal alustatud Euroopa rahuinstituudiga seotud katseprojekti tulemusi; eeldab, et parlament kaasatakse täiel määral kõnealuse instituudi võimaliku loomiseni viivatesse aruteludesse; |
| --- | --- |

117.

on seisukohal, et ettepanek luua ELiga tihedalt seotud autonoomne või osaliselt autonoomne Euroopa rahuinstituut on väga paljulubav ja võib aidata suurendada Euroopa konfliktiennetamise ja -vahendamise alast suutlikkust; nõuab, et sellise instituudi volitused oleksid selgelt määratletud, et vältida olemasolevate valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonide töö dubleerimist ning keskenduda mitteametlikule vahendusdiplomaatiale ja teadmiste vahetamisele ELi ja vahendamisprotsessi sõltumatute osalejate seas ning nende vahel; ootab käesoleval aastal alustatud Euroopa rahuinstituudiga seotud katseprojekti tulemusi; eeldab, et parlament kaasatakse täiel määral kõnealuse instituudi võimaliku loomiseni viivatesse aruteludesse;

Sanktsioonid ja piiravad meetmed

| 118. | usub, et EL peaks töötama oma autoritaarsete režiimide käsituses välja ühtsema poliitika sanktsioonide ja piiravate meetmete kehtestamise, aga ka tühistamise suhtes; |
| --- | --- |

118.

usub, et EL peaks töötama oma autoritaarsete režiimide käsituses välja ühtsema poliitika sanktsioonide ja piiravate meetmete kehtestamise, aga ka tühistamise suhtes;

Relvade leviku tõkestamine ja desarmeerimine

| 119. | nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja analüüsiks Euroopa Liidu tulemuslikkust keemia-, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade põhjustatava ohuga tegelemisel, pidades silmas kümne aasta möödumist 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia vastuvõtmisest ning 2008. aastal vastu võetud uute tegevussuundade pikendatud rakendamistähtaja lõppemist, et asepresident ja kõrge esindaja võiks anda Euroopa Parlamendile tagasisidet seoses ettepanekutega, milles käsitletakse ELi suutlikkuse tugevdamist selles poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

119.

nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja analüüsiks Euroopa Liidu tulemuslikkust keemia-, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarelvade põhjustatava ohuga tegelemisel, pidades silmas kümne aasta möödumist 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia vastuvõtmisest ning 2008. aastal vastu võetud uute tegevussuundade pikendatud rakendamistähtaja lõppemist, et asepresident ja kõrge esindaja võiks anda Euroopa Parlamendile tagasisidet seoses ettepanekutega, milles käsitletakse ELi suutlikkuse tugevdamist selles poliitikavaldkonnas;

| 120. | nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja analüüsiks Euroopa Liidu tulemuslikkust väike- ja kergrelvade ja muude tavarelvade leviku põhjustatava ohuga tegelemisel ning desarmeerimisega seotud üldisemate probleemide lahendamisel pärast 2005. aasta väike- ja kergrelvade strateegia ning muude asjakohaste poliitiliste raamistike (sh 2003. aasta ELi ühine seisukoht relvavahenduse ja ELi relvaembargode kohta) vastuvõtmist, et asepresident ja kõrge esindaja võiks anda Euroopa Parlamendile tagasisidet seoses ettepanekutega, milles käsitletakse ELi suutlikkuse tugevdamist selles poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

120.

nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja analüüsiks Euroopa Liidu tulemuslikkust väike- ja kergrelvade ja muude tavarelvade leviku põhjustatava ohuga tegelemisel ning desarmeerimisega seotud üldisemate probleemide lahendamisel pärast 2005. aasta väike- ja kergrelvade strateegia ning muude asjakohaste poliitiliste raamistike (sh 2003. aasta ELi ühine seisukoht relvavahenduse ja ELi relvaembargode kohta) vastuvõtmist, et asepresident ja kõrge esindaja võiks anda Euroopa Parlamendile tagasisidet seoses ettepanekutega, milles käsitletakse ELi suutlikkuse tugevdamist selles poliitikavaldkonnas;

Euroopa Kaitseagentuur

| 121. | kordab liikmesriikidele esitatud üleskutset tõhustada Euroopa kaitsekoostööd, sest see on ainuvõimalik viis tagada Euroopa sõjaliste jõudude jätkuv tõsiseltvõetavus ja reageerimisvõime kaitse-eelarvete kärbete kontekstis; märgib ELi ühiskasutuse ja jagamise ning NATO aruka kaitse raames tehtud edusamme ning peab äärmiselt tähtsaks nende kahe organisatsiooni täiendava koostoime saavutamist; rõhutab vajadust teha suuremaid edusamme varade ühiskasutamisel ja jagamisel ning samuti võimaliku koostoime saavutamisel teadus-, arendus- ja tööstusalases koostöös liidu tasandi kaitseküsimustes; väljendab heameelt tõhustatud koostöö algatuste üle selles valdkonnas, sh algatuse „Weimar Plus” üle; |
| --- | --- |

121.

kordab liikmesriikidele esitatud üleskutset tõhustada Euroopa kaitsekoostööd, sest see on ainuvõimalik viis tagada Euroopa sõjaliste jõudude jätkuv tõsiseltvõetavus ja reageerimisvõime kaitse-eelarvete kärbete kontekstis; märgib ELi ühiskasutuse ja jagamise ning NATO aruka kaitse raames tehtud edusamme ning peab äärmiselt tähtsaks nende kahe organisatsiooni täiendava koostoime saavutamist; rõhutab vajadust teha suuremaid edusamme varade ühiskasutamisel ja jagamisel ning samuti võimaliku koostoime saavutamisel teadus-, arendus- ja tööstusalases koostöös liidu tasandi kaitseküsimustes; väljendab heameelt tõhustatud koostöö algatuste üle selles valdkonnas, sh algatuse „Weimar Plus” üle;

| 122. | tuletab sellega seoses meelde Euroopa Kaitseagentuuri olulist rolli Euroopa võimekus- ja relvastuspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel; kutsub seetõttu nõukogu üles tugevdama EDA institutsioonilist iseloomu ning realiseerima selle täielikku potentsiaali, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45; |
| --- | --- |

122.

tuletab sellega seoses meelde Euroopa Kaitseagentuuri olulist rolli Euroopa võimekus- ja relvastuspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel; kutsub seetõttu nõukogu üles tugevdama EDA institutsioonilist iseloomu ning realiseerima selle täielikku potentsiaali, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45;

| 123. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid tagaksid EDAle piisavad vahendid kõikide missioonide ja ülesannete täitmiseks; on seisukohal, et seda oleks kõige parem teha nii, et agentuuri personali- ja jooksvad kulud kaetakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames liidu eelarvest; kutsub sellega seoses asepresidenti ja kõrget esindajat üles esitama vajalikud ettepanekud; |
| --- | --- |

123.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid tagaksid EDAle piisavad vahendid kõikide missioonide ja ülesannete täitmiseks; on seisukohal, et seda oleks kõige parem teha nii, et agentuuri personali- ja jooksvad kulud kaetakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames liidu eelarvest; kutsub sellega seoses asepresidenti ja kõrget esindajat üles esitama vajalikud ettepanekud;

Energiajulgeolek

| 124. | märgib, et Lissaboni lepingu artikli 194 kohaselt on ELil õigus võtta energiajulgeoleku tagamiseks meetmeid Euroopa tasandil; rõhutab sellega seoses, et energiajulgeoleku suurendamiseks ja ÜVJP usaldusväärsuse ja tõhususe tõstmiseks on äärmiselt oluline vähendada energiasõltuvust sellistest kolmandatest riikidest, kes ei jaga ELi väärtusi või kes töötavad neile vastu; usub, et tarneallikate ja tarneteede mitmekesistamine ning üha suurem tuginemine taastuvatele ja keskkonnasõbralikele energiaallikatele ja transiiditeedele on ELi jaoks kiireloomuline ja ülioluline ülesanne, kuna EL sõltub suurel määral välistest energiaallikatest; märgib, et peamised mitmekesistamise suunad on Arktika, Vahemere piirkond ja lõunakoridor Iraagist Kesk-Aasia ja Lähis-Idani; palub komisjonil niisugused projektid esikohale seada; väljendab muret seoses viivitustega, mis takistavad lõunakoridori lõpuleviimist; rõhutab vajadust saavutada energiavaldkonna mitmekesistamise kaudu energiajulgeolek ning rõhutab Vahemere idaosas asuva veeldatud maagaasi täiendava koridori potentsiaali – see oleks paindlik energiaallikas ja aitaks luua suuremat konkurentsi ELi siseturul; usub, et EL peaks tagama, et Venemaa, kes on praegu üks peamistest impordiallikatest, järgib siseturu eeskirju ning kolmanda energiapaketi ja energiaharta lepingu sätteid; võtab teadmiseks suure arengu ja sidemete loomise võimaluse, mida pakuvad Euroopat ja Aafrikat ühendavad mandritevahelised arukad taastuvenergia võrgud; |
| --- | --- |

124.

märgib, et Lissaboni lepingu artikli 194 kohaselt on ELil õigus võtta energiajulgeoleku tagamiseks meetmeid Euroopa tasandil; rõhutab sellega seoses, et energiajulgeoleku suurendamiseks ja ÜVJP usaldusväärsuse ja tõhususe tõstmiseks on äärmiselt oluline vähendada energiasõltuvust sellistest kolmandatest riikidest, kes ei jaga ELi väärtusi või kes töötavad neile vastu; usub, et tarneallikate ja tarneteede mitmekesistamine ning üha suurem tuginemine taastuvatele ja keskkonnasõbralikele energiaallikatele ja transiiditeedele on ELi jaoks kiireloomuline ja ülioluline ülesanne, kuna EL sõltub suurel määral välistest energiaallikatest; märgib, et peamised mitmekesistamise suunad on Arktika, Vahemere piirkond ja lõunakoridor Iraagist Kesk-Aasia ja Lähis-Idani; palub komisjonil niisugused projektid esikohale seada; väljendab muret seoses viivitustega, mis takistavad lõunakoridori lõpuleviimist; rõhutab vajadust saavutada energiavaldkonna mitmekesistamise kaudu energiajulgeolek ning rõhutab Vahemere idaosas asuva veeldatud maagaasi täiendava koridori potentsiaali – see oleks paindlik energiaallikas ja aitaks luua suuremat konkurentsi ELi siseturul; usub, et EL peaks tagama, et Venemaa, kes on praegu üks peamistest impordiallikatest, järgib siseturu eeskirju ning kolmanda energiapaketi ja energiaharta lepingu sätteid; võtab teadmiseks suure arengu ja sidemete loomise võimaluse, mida pakuvad Euroopat ja Aafrikat ühendavad mandritevahelised arukad taastuvenergia võrgud;

| 125. | märgib, et 2011. aastal tegi komisjon ettepaneku luua liikmesriikide ja kolmandate riikide jaoks valitsustevaheliste energiakokkulepete alane teabevahetusmehhanism; usub, et liikmesriikide läbirääkimisvõimet suurendaks ka parimate tavade vahetamine ja komisjoni poliitiline toetus; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles andma parlamendile asjaomase mehhanismi väljatöötamise ja rakendamise kohta korrapäraselt aru; kutsub komisjoni üles võtma tootja- ja transiidiriikidega sõlmitavatesse kaubandus-, assotsieerimis- ning partnerlus- ja koostöölepingutesse energiajulgeoleku klauslid, st suunised selle kohta, kuidas tegutseda tarnetingimuste täitmatajätmise või nende ühepoolse muutmise korral; |
| --- | --- |

125.

märgib, et 2011. aastal tegi komisjon ettepaneku luua liikmesriikide ja kolmandate riikide jaoks valitsustevaheliste energiakokkulepete alane teabevahetusmehhanism; usub, et liikmesriikide läbirääkimisvõimet suurendaks ka parimate tavade vahetamine ja komisjoni poliitiline toetus; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles andma parlamendile asjaomase mehhanismi väljatöötamise ja rakendamise kohta korrapäraselt aru; kutsub komisjoni üles võtma tootja- ja transiidiriikidega sõlmitavatesse kaubandus-, assotsieerimis- ning partnerlus- ja koostöölepingutesse energiajulgeoleku klauslid, st suunised selle kohta, kuidas tegutseda tarnetingimuste täitmatajätmise või nende ühepoolse muutmise korral;

Uued ohud ja väljakutsed

| 126. | Toonitab, et ÜVJPs peab olema oluline koht tegevusel, mis on suunatud stabiilsust ja rahvusvahelist julgeolekut ohustavate uue põlvkonna probleemide, näiteks kliimamuutuste, rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi, küberrünnakute, tuumarelvade ja massihävitusrelvade leviku, läbikukkunud riikide, piraatluse ja pandeemiate lahendamisele; |
| --- | --- |

126.

Toonitab, et ÜVJPs peab olema oluline koht tegevusel, mis on suunatud stabiilsust ja rahvusvahelist julgeolekut ohustavate uue põlvkonna probleemide, näiteks kliimamuutuste, rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi, küberrünnakute, tuumarelvade ja massihävitusrelvade leviku, läbikukkunud riikide, piraatluse ja pandeemiate lahendamisele;

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõde

| 127. | tuletab meelde, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtmel peab olema ÜVJPs oluline koht; rõhutab vajadust rändevoogude korraldatud juhtimise järele, mis tagaks koostöö nii päritolu- kui ka transiidiriikidega; |
| --- | --- |

127.

tuletab meelde, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtmel peab olema ÜVJPs oluline koht; rõhutab vajadust rändevoogude korraldatud juhtimise järele, mis tagaks koostöö nii päritolu- kui ka transiidiriikidega;

Kultuuriline ja usuline dialoog

| 128. | usub, et eri religioonide ja kultuuride vahelise dialoogi ja mõistmise edendamine peaks olema kolmandate riikide ja ühiskondadega seotud välistegevuse lahutamatu osa, eelkõige seoses konfliktide lahendamise ning tolerantsete, kaasavate ja demokraatlike ühiskondade arendamise toetamisega; |
| --- | --- |

128.

usub, et eri religioonide ja kultuuride vahelise dialoogi ja mõistmise edendamine peaks olema kolmandate riikide ja ühiskondadega seotud välistegevuse lahutamatu osa, eelkõige seoses konfliktide lahendamise ning tolerantsete, kaasavate ja demokraatlike ühiskondade arendamise toetamisega;

*

* *

| 129. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, OSCE eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujale ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee presidendile. |
| --- | --- |

129.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, OSCE eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujale ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee presidendile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0227.

(3)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 51.

(4)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 454.

(5)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 470.

(6)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 472.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/99

---

Kolmapäev, 12. september 2012Kalavarude kaitse ja säästev kasutamine

P7_TA(2012)0335

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (2011/2291(INI))

2013/C 353 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (COM(2011)0418),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut ühise kalanduspoliitika reformi kohta (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut ühise kalanduspoliitika reformi kohta (COM(2009)0163),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames (COM(2007)0039), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames (COM(2007)0039),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. mai 2011. aasta teatist kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2011)0298), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. mai 2011. aasta teatist kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2011)0298),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2011 „Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada ELi kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2011 „Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada ELi kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?”,

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika teatud juurdepääsupiirangute läbivaatamise kohta (Shetlandi keeluala ja atlandi merilesta keeluala) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika teatud juurdepääsupiirangute läbivaatamise kohta (Shetlandi keeluala ja atlandi merilesta keeluala) (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0225/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0225/2012),

| A. | arvestades, et eespool nimetatud komisjoni aruandes kinnitatakse veel kord, et praeguse ühise kalanduspoliitikaga ei ole suudetud saavutada ELi kalavarude kaitse ja säästva kasutamise eesmärke ega kohandada olemasolevat püügivõimsust olemasolevate kalavarudega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eespool nimetatud komisjoni aruandes kinnitatakse veel kord, et praeguse ühise kalanduspoliitikaga ei ole suudetud saavutada ELi kalavarude kaitse ja säästva kasutamise eesmärke ega kohandada olemasolevat püügivõimsust olemasolevate kalavarudega;

| B. | arvestades, et Euroopa vete kalavarudest püütakse enam kui 60 % üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse määra ja et paljude liikide kohta teaduslikud andmed puuduvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa vete kalavarudest püütakse enam kui 60 % üle maksimaalse jätkusuutliku saagikuse määra ja et paljude liikide kohta teaduslikud andmed puuduvad;

| C. | arvestades, et lubatud kogupüük ja kvoodisüsteem on kalavarude säästval majandamisel osutunud ebatõhusaks, ning arvestades, et kalavarude säästva majandamise tagamiseks on peamise tähtsusega pikaajalised majandamiskavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lubatud kogupüük ja kvoodisüsteem on kalavarude säästval majandamisel osutunud ebatõhusaks, ning arvestades, et kalavarude säästva majandamise tagamiseks on peamise tähtsusega pikaajalised majandamiskavad;

| D. | arvestades asjaolu, et teaduslikud andmed on mõnikord puudulikud või ebausaldusväärsed ja et ebakindlus nende andmete määratlemise mudelite suhtes on jätkuvalt tõsine probleem, mis takistab mitmete kalavarude säästva majandamise saavutamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades asjaolu, et teaduslikud andmed on mõnikord puudulikud või ebausaldusväärsed ja et ebakindlus nende andmete määratlemise mudelite suhtes on jätkuvalt tõsine probleem, mis takistab mitmete kalavarude säästva majandamise saavutamist;

| E. | arvestades, et mõnes ELi piirkonnas avaldavad merelindude ja hüljeste kiirelt kasvavad asurkonnad kahanevatele kalavarudele täiendavat survet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõnes ELi piirkonnas avaldavad merelindude ja hüljeste kiirelt kasvavad asurkonnad kahanevatele kalavarudele täiendavat survet;

| F. | arvestades, et kalavarude säästvat majandamist mõjutavad ka keskkonnamuutused, nagu globaalne soojenemine ja inimtekkelised tagajärjed, nagu saaste; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kalavarude säästvat majandamist mõjutavad ka keskkonnamuutused, nagu globaalne soojenemine ja inimtekkelised tagajärjed, nagu saaste;

| G. | arvestades, et kalavarude halva olukorra, odavast impordist põhjustatud hinnalanguse ning tehnika edusammude tõttu on töökohtade arv Euroopa kalandussektoris viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud; arvestades, et samal ajal on need tehnilised edusammud mõnel juhul aidanud märkimisväärselt suurendada laevastike püügivõimsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kalavarude halva olukorra, odavast impordist põhjustatud hinnalanguse ning tehnika edusammude tõttu on töökohtade arv Euroopa kalandussektoris viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud; arvestades, et samal ajal on need tehnilised edusammud mõnel juhul aidanud märkimisväärselt suurendada laevastike püügivõimsust;

| H. | arvestades, et andmed Euroopa kalalaevastiku tegeliku võimsuse kohta ei ole piisavalt usaldusväärsed, kuna arvesse ei ole võetud tehnika arengut ning liikmesriigid ei edasta alati täpseid andmeid laevastike võimsuse kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et andmed Euroopa kalalaevastiku tegeliku võimsuse kohta ei ole piisavalt usaldusväärsed, kuna arvesse ei ole võetud tehnika arengut ning liikmesriigid ei edasta alati täpseid andmeid laevastike võimsuse kohta;

| I. | arvestades, et kavandatav tehniliste meetmete raamistike läbivaatamine on oluline õigusakt kaitsemeetmete käsitlemiseks ja rühmitamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kavandatav tehniliste meetmete raamistike läbivaatamine on oluline õigusakt kaitsemeetmete käsitlemiseks ja rühmitamiseks;

| 1. | märgib, et komisjon on nüüd täitnud nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 sätestatud kohustuse esitada enne 2012. aasta lõppu parlamendile ja nõukogule aruanne ühise kalanduspoliitika toimimise kohta, pidades silmas kõnealuse määruse II peatükki (Kaitse ja säästvus) ning III peatükki (Püügimahu korrigeerimine); |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjon on nüüd täitnud nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 sätestatud kohustuse esitada enne 2012. aasta lõppu parlamendile ja nõukogule aruanne ühise kalanduspoliitika toimimise kohta, pidades silmas kõnealuse määruse II peatükki (Kaitse ja säästvus) ning III peatükki (Püügimahu korrigeerimine);

| 2. | märgib, et komisjon on täitnud ka samas määruses sätestatud kohustuse esitada 31. detsembriks 2011 aruanne artikli 17 lõikes 2 ette nähtud korra kohta, milles käsitletakse püügipiiranguid lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes; |
| --- | --- |

2.

märgib, et komisjon on täitnud ka samas määruses sätestatud kohustuse esitada 31. detsembriks 2011 aruanne artikli 17 lõikes 2 ette nähtud korra kohta, milles käsitletakse püügipiiranguid lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes;

Kaitse ja säästvus (II peatükk)

| 3. | kutsub komisjoni üles kavandama kogu ELi kaubandusliku kalanduse pikaajaliste majandamiskavade kehtestamist väga detsentraliseeritud korra raames, mis hõlmab täielikult kõiki asjaomaseid sidusrühmi; rõhutab, et püügipiirkondi saab eristada geograafiliselt, regionaliseerides ühise kalanduspoliitika, mille puhul tuleb arvesse võtta nii Euroopa merede eripärasid kui ka väikesemahulise rannapüügi olukorda eri piirkondades, et võimalikult paremini kohandada juhtimismeetmeid eri laevastike tegeliku olukorraga; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles kavandama kogu ELi kaubandusliku kalanduse pikaajaliste majandamiskavade kehtestamist väga detsentraliseeritud korra raames, mis hõlmab täielikult kõiki asjaomaseid sidusrühmi; rõhutab, et püügipiirkondi saab eristada geograafiliselt, regionaliseerides ühise kalanduspoliitika, mille puhul tuleb arvesse võtta nii Euroopa merede eripärasid kui ka väikesemahulise rannapüügi olukorda eri piirkondades, et võimalikult paremini kohandada juhtimismeetmeid eri laevastike tegeliku olukorraga;

| 4. | kutsub komisjoni bioloogiliste ressursside säilitamise ja keskkonna jätkusuutlikkuse pikas perspektiivis tagamise nimel üles hindama võimalust selliste suletud alade võrgustiku loomiseks, kus püük keelustatakse täielikult teatavaks ajavahemikuks, et suurendada kalade tootlikkust ning säilitada vee-elusressursid ja mere ökosüsteem; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni bioloogiliste ressursside säilitamise ja keskkonna jätkusuutlikkuse pikas perspektiivis tagamise nimel üles hindama võimalust selliste suletud alade võrgustiku loomiseks, kus püük keelustatakse täielikult teatavaks ajavahemikuks, et suurendada kalade tootlikkust ning säilitada vee-elusressursid ja mere ökosüsteem;

| 5. | usub, et jätkusuutlikkuse tagamisel tuleks arvesse võtta poliitikameetmeid, mis keskenduvad kalandussektori tulevikule ja järelikult hõlbustavad kalurite uue põlvkonna kalandusse tulemist; |
| --- | --- |

5.

usub, et jätkusuutlikkuse tagamisel tuleks arvesse võtta poliitikameetmeid, mis keskenduvad kalandussektori tulevikule ja järelikult hõlbustavad kalurite uue põlvkonna kalandusse tulemist;

| 6. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke nõuandekomisjone üles kasutama edaspidi kõigi pikaajaliste majandamiskavade alusena ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi; on seisukohal, et nimetatud majandamiskavad peavad olema tulevase ühise kalanduspoliitika aluseks koos selgelt kindlaks määratud eesmärkidega ning nendes tuleb kehtestada iga-aastast püügikoormust käsitlevad eeskirjad, võttes arvesse erinevust kalavarude praeguse suuruse ja struktuuri ning eesmärgiks seatud kalavarude vahel, saagi vette tagasi laskmise suhtes kehtestatud nõudeid ja saagi kontrolli; nõuab tungivalt, et nõukogu järgiks selles osas pikaajaliste majandamiskavade eesmärke ilma erandeid tegemata; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke nõuandekomisjone üles kasutama edaspidi kõigi pikaajaliste majandamiskavade alusena ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi; on seisukohal, et nimetatud majandamiskavad peavad olema tulevase ühise kalanduspoliitika aluseks koos selgelt kindlaks määratud eesmärkidega ning nendes tuleb kehtestada iga-aastast püügikoormust käsitlevad eeskirjad, võttes arvesse erinevust kalavarude praeguse suuruse ja struktuuri ning eesmärgiks seatud kalavarude vahel, saagi vette tagasi laskmise suhtes kehtestatud nõudeid ja saagi kontrolli; nõuab tungivalt, et nõukogu järgiks selles osas pikaajaliste majandamiskavade eesmärke ilma erandeid tegemata;

| 7. | väljendab pettumust seoses kavandatud mitmeaastaste kavade osas hetkel kehtiva institutsioonidevahelise ummikseisuga, mis mõjutab laiemalt kõiki teisi pikaajalisi majandamiskavasid; |
| --- | --- |

7.

väljendab pettumust seoses kavandatud mitmeaastaste kavade osas hetkel kehtiva institutsioonidevahelise ummikseisuga, mis mõjutab laiemalt kõiki teisi pikaajalisi majandamiskavasid;

| 8. | rõhutab, et igas püügipiirkonnas on vaja keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse olukorra tasakaalu, tunnistades, et ilma rikkalike kalavarudeta ei ole tulutoovat kalatööstust; rõhutab, kui oluline on, et Euroopa kalurid tunnustaksid püügikontrolli eeskirju, ja nõuab seetõttu piirkondlike nõuandekomisjonide ja teiste asjakohaste sidusrühmade esindajate ulatuslikku osalemist majandamiskavade kehtestamisel; on arvamusel, et tulevikus peaksid nimetatud sidusrühmad selles protsessis palju rohkem osalema; nõuab sellega seoses tegelikku piirkondadeks jaotamist; teeb ettepaneku, et piirkondlikud nõuandekomisjonid esitaksid komisjonile kohustusliku arvamuse kõikide majandamiskavade kohta enne ettepaneku tegemist; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et igas püügipiirkonnas on vaja keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse olukorra tasakaalu, tunnistades, et ilma rikkalike kalavarudeta ei ole tulutoovat kalatööstust; rõhutab, kui oluline on, et Euroopa kalurid tunnustaksid püügikontrolli eeskirju, ja nõuab seetõttu piirkondlike nõuandekomisjonide ja teiste asjakohaste sidusrühmade esindajate ulatuslikku osalemist majandamiskavade kehtestamisel; on arvamusel, et tulevikus peaksid nimetatud sidusrühmad selles protsessis palju rohkem osalema; nõuab sellega seoses tegelikku piirkondadeks jaotamist; teeb ettepaneku, et piirkondlikud nõuandekomisjonid esitaksid komisjonile kohustusliku arvamuse kõikide majandamiskavade kohta enne ettepaneku tegemist;

| 9. | rõhutab otsest seost saagi vette tagasi laskmise, soovimatu kõrvalpüügi ja ülepüügi vahel ning vajadust töötada ELi tasandil välja tõhus tagasilaskmist vältiv poliitika, millega Euroopa Kalanduskontrolli Ametile antakse suuremad volitused tagada õiglane eeskirjade ja sanktsioonide süsteem, st võrdse kohtlemise põhimõte; väidab, et saagi vette tagasi laskmise keeld tuleks kehtestada järk-järgult eri majandamiskavade raames ning see ei tohiks olla seotud eri kalavarudega; rõhutab, et tuleks edendada selektiivseid püügivahendeid ja muid vahendeid, millega vähendatakse või välditakse mittesihtliikide või sihtliikide noorisendite kõrvalpüüki, ning muid säästvaid kalastamisviise; rõhutab, et Euroopa Liidus majandamissüsteemi kehtestamisel on tingimata vaja arvesse võtta mitme liigiga püügipiirkondade tähtsust ühenduse vetes, mis tähendab vajalikke kohandusi ja piirkonnapõhist eraldi kohtlemist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab otsest seost saagi vette tagasi laskmise, soovimatu kõrvalpüügi ja ülepüügi vahel ning vajadust töötada ELi tasandil välja tõhus tagasilaskmist vältiv poliitika, millega Euroopa Kalanduskontrolli Ametile antakse suuremad volitused tagada õiglane eeskirjade ja sanktsioonide süsteem, st võrdse kohtlemise põhimõte; väidab, et saagi vette tagasi laskmise keeld tuleks kehtestada järk-järgult eri majandamiskavade raames ning see ei tohiks olla seotud eri kalavarudega; rõhutab, et tuleks edendada selektiivseid püügivahendeid ja muid vahendeid, millega vähendatakse või välditakse mittesihtliikide või sihtliikide noorisendite kõrvalpüüki, ning muid säästvaid kalastamisviise; rõhutab, et Euroopa Liidus majandamissüsteemi kehtestamisel on tingimata vaja arvesse võtta mitme liigiga püügipiirkondade tähtsust ühenduse vetes, mis tähendab vajalikke kohandusi ja piirkonnapõhist eraldi kohtlemist;

| 10. | on seisukohal, et reformitud ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikku koostööd tegevaid liikmesriike tuleks ergutada tegema koostööd tööstuse ja muude sidusrühmadega, et leida innovatiivsed meetodid saagi vette tagasi laskmise kaotamiseks viisil, mis sobib kõige paremini üksikutele piirkondadele ja püügipiirkondadele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et reformitud ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikku koostööd tegevaid liikmesriike tuleks ergutada tegema koostööd tööstuse ja muude sidusrühmadega, et leida innovatiivsed meetodid saagi vette tagasi laskmise kaotamiseks viisil, mis sobib kõige paremini üksikutele piirkondadele ja püügipiirkondadele;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon asuks viivitamata tegelema asjakohaste teaduslike nõuannete andmiseks vajalike usaldusväärsete ja kättesaadavate andmete puudumise küsimusega; kutsub komisjoni üles kehtestama süsteemi nende liikmesriikide karistamiseks, kes ei täida oma vastavaid andmete kogumise ja edastamisega seotud kohustusi Euroopa kalandusandmete kogumise programmi raames; juhib tähelepanu, et komisjoni kaebused andmete puudumise üle on vastuolus andmete hankimiseks eraldatud napiga eelarvega, mistõttu nõuab tungivalt, et eraldataks piisavad rahalised vahendid andmete kogumiseks ja asjaomasteks teadusuuringuteks liikmesriikides; nõuab tungivalt, et samal ajal looks komisjon ettevaatuspõhimõttel rajaneva raamistiku nii majandamiskavasid ja lubatud kogupüüki kui ka kvoote puudutavate otsuste tegemiseks olukorras, kus ei ole piisavalt andmeid; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon asuks viivitamata tegelema asjakohaste teaduslike nõuannete andmiseks vajalike usaldusväärsete ja kättesaadavate andmete puudumise küsimusega; kutsub komisjoni üles kehtestama süsteemi nende liikmesriikide karistamiseks, kes ei täida oma vastavaid andmete kogumise ja edastamisega seotud kohustusi Euroopa kalandusandmete kogumise programmi raames; juhib tähelepanu, et komisjoni kaebused andmete puudumise üle on vastuolus andmete hankimiseks eraldatud napiga eelarvega, mistõttu nõuab tungivalt, et eraldataks piisavad rahalised vahendid andmete kogumiseks ja asjaomasteks teadusuuringuteks liikmesriikides; nõuab tungivalt, et samal ajal looks komisjon ettevaatuspõhimõttel rajaneva raamistiku nii majandamiskavasid ja lubatud kogupüüki kui ka kvoote puudutavate otsuste tegemiseks olukorras, kus ei ole piisavalt andmeid;

| 12. | rõhutab, et kalandusalased teadusuuringud on kalanduse majandamisel väga oluline töövahend, mis on tingimata vajalik kalavarude arengut määravate tegurite kindlaksmääramiseks selleks, et kalavarusid koguseliselt hinnata ja arendada välja mudelid, mis võimaldaksid kalavarudega seotud edasisi arenguid ette näha, aga ka parandada kalapüügiviise, kalalaevu ning kalurite teadmiste ja kogemustega ühendatult kalurite töö- ja ohutustingimusi; on selles suhtes seisukohal, et on vaja investeerida inimressursside väljaõppesse, teha kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid ja edendada liikmesriikide eri avalike asutuste koostööd; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kalandusalased teadusuuringud on kalanduse majandamisel väga oluline töövahend, mis on tingimata vajalik kalavarude arengut määravate tegurite kindlaksmääramiseks selleks, et kalavarusid koguseliselt hinnata ja arendada välja mudelid, mis võimaldaksid kalavarudega seotud edasisi arenguid ette näha, aga ka parandada kalapüügiviise, kalalaevu ning kalurite teadmiste ja kogemustega ühendatult kalurite töö- ja ohutustingimusi; on selles suhtes seisukohal, et on vaja investeerida inimressursside väljaõppesse, teha kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid ja edendada liikmesriikide eri avalike asutuste koostööd;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et vähendada hüljeste ja teatavate merelindude negatiivset mõju kalavarudele, eriti kui need liigid on konkreetses piirkonnas invasiivsed võõrliigid; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et vähendada hüljeste ja teatavate merelindude negatiivset mõju kalavarudele, eriti kui need liigid on konkreetses piirkonnas invasiivsed võõrliigid;

Püügimahu korrigeerimine (III peatükk)

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et puudub täpne ja koguseline ülepüügi mõiste määratlus; kutsub komisjoni üles määratlema ELi tasandil liigse püügivõimsuse mõiste, mis hõlmaks piirkondlikke määratlusi ja võtaks arvesse kohalikke eripärasid; kutsub samuti komisjoni üles määratlema püügivõimsust uuesti nii, et aluseks võetakse nii laeva püügivõimsus kui ka selle tegelik püügikoormus; rõhutab lisaks sellele vajadust määratleda väikesemahulise kalapüügi mõiste, mis ei ole üheselt määratletud, ja kohandada seda uue ühise kalanduspoliitika eesmärkidele vastavalt; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et puudub täpne ja koguseline ülepüügi mõiste määratlus; kutsub komisjoni üles määratlema ELi tasandil liigse püügivõimsuse mõiste, mis hõlmaks piirkondlikke määratlusi ja võtaks arvesse kohalikke eripärasid; kutsub samuti komisjoni üles määratlema püügivõimsust uuesti nii, et aluseks võetakse nii laeva püügivõimsus kui ka selle tegelik püügikoormus; rõhutab lisaks sellele vajadust määratleda väikesemahulise kalapüügi mõiste, mis ei ole üheselt määratletud, ja kohandada seda uue ühise kalanduspoliitika eesmärkidele vastavalt;

| 15. | kutsub komisjoni üles mõõtma enne 2013. aasta lõppu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) soovitatud tehniliste konsultatsioonide (1999) alusel Euroopa laevastike püügivõimsust, et kindlaks määrata, kas tegemist on liigse püügivõimsusega olemasolevate kalavarude suhtes ning millised vähendamised/ümberkorraldused on vajalikud; rõhutab, et püügivõimsuse mõõtmisel ei tohiks piirduda tonnaaži ja masinate võimsusega, vaid tuleks kaasata kasutatavate püügivahendite tüübid ja kogused ning kõik muud parameetrid, mis suurendavad püügivõimsust; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles mõõtma enne 2013. aasta lõppu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) soovitatud tehniliste konsultatsioonide (1999) alusel Euroopa laevastike püügivõimsust, et kindlaks määrata, kas tegemist on liigse püügivõimsusega olemasolevate kalavarude suhtes ning millised vähendamised/ümberkorraldused on vajalikud; rõhutab, et püügivõimsuse mõõtmisel ei tohiks piirduda tonnaaži ja masinate võimsusega, vaid tuleks kaasata kasutatavate püügivahendite tüübid ja kogused ning kõik muud parameetrid, mis suurendavad püügivõimsust;

| 16. | kutsub komisjoni üles jälgima ja kohandama liikmesriikide laevastike võimsuse piirmäärasid, et need oleksid kooskõlas usaldusväärsete andmetega ning arvesse võetaks tehnika arengut; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles jälgima ja kohandama liikmesriikide laevastike võimsuse piirmäärasid, et need oleksid kooskõlas usaldusväärsete andmetega ning arvesse võetaks tehnika arengut;

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid vajaduse korral kohustuslikke kärpeid, mis põhinevad olemasoleva laevastiku võimsuse, sealhulgas mootori ja püügivõimsuse täpsetel mõõtmistel, eesmärgiga saavutada säästva püügi tase igas kalanduspiirkonnas, et lahendada kalalaevastike märkimisväärse liigse püügivõimsuse probleem, kusjuures eesmärkide täitmatajätmist karistatakse, st Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendid külmutatakse; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid vajaduse korral kohustuslikke kärpeid, mis põhinevad olemasoleva laevastiku võimsuse, sealhulgas mootori ja püügivõimsuse täpsetel mõõtmistel, eesmärgiga saavutada säästva püügi tase igas kalanduspiirkonnas, et lahendada kalalaevastike märkimisväärse liigse püügivõimsuse probleem, kusjuures eesmärkide täitmatajätmist karistatakse, st Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendid külmutatakse;

| 18. | tunnustab komisjoni ettepanekut võtta kasutusele individuaalselt ülekantavate püügikontsessioonide süsteem, mille suhtes kohaldatakse rangeid kaitsemeetmeid, mis ei hõlma rannapüüki, ning nõuab, et kehtestataks väikesemahulise ja rannapüügi erikord, samuti keskkonnahoidlike kalalaevade eeliskohtlemine, millega tagataks tingimuslikkus ning tegeldaks õiguste koondumise probleemiga ja võimalusega tühistada püügikontsessioonid; usub, et ülekantavate püügikontsessioonide vabatahtlik kord on vaid üks võimalikest vahenditest, millega liikmesriigid saavad ülepüüki vähendada; |
| --- | --- |

18.

tunnustab komisjoni ettepanekut võtta kasutusele individuaalselt ülekantavate püügikontsessioonide süsteem, mille suhtes kohaldatakse rangeid kaitsemeetmeid, mis ei hõlma rannapüüki, ning nõuab, et kehtestataks väikesemahulise ja rannapüügi erikord, samuti keskkonnahoidlike kalalaevade eeliskohtlemine, millega tagataks tingimuslikkus ning tegeldaks õiguste koondumise probleemiga ja võimalusega tühistada püügikontsessioonid; usub, et ülekantavate püügikontsessioonide vabatahtlik kord on vaid üks võimalikest vahenditest, millega liikmesriigid saavad ülepüüki vähendada;

| 19. | rõhutab, et püügikontsessioonide süsteemi ei saa käsitada ainsa meetmena ülepüügi ja liigse püügivõimsusega tegelemiseks, vaid see peaks olema üks erinevatest liikmesriigile kättesaadavatest täiendavatest majandamismeetmetest, mistõttu komisjon peab koos kahe kaasseadusandjaga kehtestama laiema raamistiku, kontrollima ja jälgima selle kohaldamist riikides, juhul kui liikmesriik on nii valinud, ning esitama seadusandjatele korrapäraselt aruandeid süsteemi tulemuste kohta; rõhutab, et täiendavate meetmetena tuleks veelgi edendada selektiivseid püügivahendeid ja muid tehnilisi meetmeid, nagu konkreetsete piirkondade sulgemine ja juurdepääsu piiramine biogeograafiliselt tundlikeks aladeks tunnistatud merepiirkondadesse, kuhu võivad siseneda ainult vastavad piirkondlikud laevastikud ja kus kasutatakse keskkonnasõbralikke püügivahendeid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et püügikontsessioonide süsteemi ei saa käsitada ainsa meetmena ülepüügi ja liigse püügivõimsusega tegelemiseks, vaid see peaks olema üks erinevatest liikmesriigile kättesaadavatest täiendavatest majandamismeetmetest, mistõttu komisjon peab koos kahe kaasseadusandjaga kehtestama laiema raamistiku, kontrollima ja jälgima selle kohaldamist riikides, juhul kui liikmesriik on nii valinud, ning esitama seadusandjatele korrapäraselt aruandeid süsteemi tulemuste kohta; rõhutab, et täiendavate meetmetena tuleks veelgi edendada selektiivseid püügivahendeid ja muid tehnilisi meetmeid, nagu konkreetsete piirkondade sulgemine ja juurdepääsu piiramine biogeograafiliselt tundlikeks aladeks tunnistatud merepiirkondadesse, kuhu võivad siseneda ainult vastavad piirkondlikud laevastikud ja kus kasutatakse keskkonnasõbralikke püügivahendeid;

| 20. | rõhutab, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peab tulevikus arvesse võtma tõestatud liigse püügivõimsuse vähendamiseks ning kalalaevastike suuruse ja võimsuse kohandamiseks püügivõimaluste ja pikaajalise jätkusuutlikkuse põhimõttega võetud meetmete sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ning järelikult tagama piisavad finantsvahendid nende tagajärgedega toimetulekuks; on seisukohal, et paljud kalavarude majandamise meetmed on seda paremini mõistetavad, aktsepteeritavad ja rakendatavad, mida suurem on nende järgimine, mida selgemad on eesmärgid ja mida ulatuslikum on rahaline ja sotsiaalne toetus neile, keda meetmed puudutavad; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peab tulevikus arvesse võtma tõestatud liigse püügivõimsuse vähendamiseks ning kalalaevastike suuruse ja võimsuse kohandamiseks püügivõimaluste ja pikaajalise jätkusuutlikkuse põhimõttega võetud meetmete sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ning järelikult tagama piisavad finantsvahendid nende tagajärgedega toimetulekuks; on seisukohal, et paljud kalavarude majandamise meetmed on seda paremini mõistetavad, aktsepteeritavad ja rakendatavad, mida suurem on nende järgimine, mida selgemad on eesmärgid ja mida ulatuslikum on rahaline ja sotsiaalne toetus neile, keda meetmed puudutavad;

| 21. | rõhutab vajadust kehtestada konkreetsed tähtajad ja teha võimalikult kiiresti edusamme laevastike kohandamiseks võimalikult kiiresti vastavalt kalavarudele; rõhutab, et esmatähtsatena tuleb käsitleda süsteeme, millega ergutatakse laevastikke kohanema vastavalt oma püügipiirkonna olukorrale, ning nõuab tungivalt, et komisjon näeks ette meetmete kava nende liikmesriikide karistamiseks, kes ei täida kehtestatud tähtaja jooksul oma kohustusi, ning arendaks edasi ökoloogiliste ja sotsiaalsete tingimuste kontseptsiooni seoses juurdepääsuga kalavarudele ja tasudega, millega premeeritakse säästvat kalastamist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust kehtestada konkreetsed tähtajad ja teha võimalikult kiiresti edusamme laevastike kohandamiseks võimalikult kiiresti vastavalt kalavarudele; rõhutab, et esmatähtsatena tuleb käsitleda süsteeme, millega ergutatakse laevastikke kohanema vastavalt oma püügipiirkonna olukorrale, ning nõuab tungivalt, et komisjon näeks ette meetmete kava nende liikmesriikide karistamiseks, kes ei täida kehtestatud tähtaja jooksul oma kohustusi, ning arendaks edasi ökoloogiliste ja sotsiaalsete tingimuste kontseptsiooni seoses juurdepääsuga kalavarudele ja tasudega, millega premeeritakse säästvat kalastamist;

| 22. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku säilitada konkreetsed püügipiirangud kuni 31. detsembrini 2022; nõustub komisjoniga, et 12 meremiili kaugusele ulatuvatesse vetesse pääsemise korra sätete muutmine võib rikkuda kehtivat tasakaalu, mis on kujunenud alates selle erikorra kehtestamisest; tuletab samas meelde, et 12 meremiili kaugusele ulatuvatesse vetesse pääsemise korra eesmärgid on täiesti erinevad eesmärkidest, mida taotletakse teiste piirangute kehtestamisega; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku säilitada konkreetsed püügipiirangud kuni 31. detsembrini 2022; nõustub komisjoniga, et 12 meremiili kaugusele ulatuvatesse vetesse pääsemise korra sätete muutmine võib rikkuda kehtivat tasakaalu, mis on kujunenud alates selle erikorra kehtestamisest; tuletab samas meelde, et 12 meremiili kaugusele ulatuvatesse vetesse pääsemise korra eesmärgid on täiesti erinevad eesmärkidest, mida taotletakse teiste piirangute kehtestamisega;

| 23. | kutsub komisjoni üles kehtestama tulemustepõhise juurdepääsuõiguste andmise süsteemi, mille puhul tööstusliku kalapüügi sektor kohustub tõendama kalapüügi säästvust; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles kehtestama tulemustepõhise juurdepääsuõiguste andmise süsteemi, mille puhul tööstusliku kalapüügi sektor kohustub tõendama kalapüügi säästvust;

| 24. | usub, et lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvatesse vetesse juurdepääsu eritingimused väikesemahulise kalapüügiga tegelejate jaoks peaksid praegu säilima, nagu ka peavad säilima eripiirangud Assooride, Madeira ja Kanaari saarte sadamates registreeritud laevadele nende saarestike ümbruse vetes, eriti biogeograafiliselt tundlikes piirkondades, mida praegu reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (2); |
| --- | --- |

24.

usub, et lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvatesse vetesse juurdepääsu eritingimused väikesemahulise kalapüügiga tegelejate jaoks peaksid praegu säilima, nagu ka peavad säilima eripiirangud Assooride, Madeira ja Kanaari saarte sadamates registreeritud laevadele nende saarestike ümbruse vetes, eriti biogeograafiliselt tundlikes piirkondades, mida praegu reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (2);

| 25. | märgib, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STEFC) aruandes, mis koostati seoses Shetlandi keelualaga, väideti, et keeluala kaotamine tooks endaga püügikoormuse suurenemise selles piirkonnas, ning seetõttu soovitas STECF keeluala säilitada; |
| --- | --- |

25.

märgib, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STEFC) aruandes, mis koostati seoses Shetlandi keelualaga, väideti, et keeluala kaotamine tooks endaga püügikoormuse suurenemise selles piirkonnas, ning seetõttu soovitas STECF keeluala säilitada;

| 26. | usub, et kalapüügi keelualade kehtestamist, nagu näiteks Shetlandi keeluala, tuleb tulevikus põhjalikult põhjendada teaduslike tõenditega, mis näitavad, et keelualad kehtestatakse bioloogiliselt tundlike piirkondadena rangete kriteeriumide põhjal, eriti kui tahetakse, et need piirangud kuuluksid alusmääruse kaudu ühist kalanduspoliitikat reguleerivasse õiguslikku raamistikku; |
| --- | --- |

26.

usub, et kalapüügi keelualade kehtestamist, nagu näiteks Shetlandi keeluala, tuleb tulevikus põhjalikult põhjendada teaduslike tõenditega, mis näitavad, et keelualad kehtestatakse bioloogiliselt tundlike piirkondadena rangete kriteeriumide põhjal, eriti kui tahetakse, et need piirangud kuuluksid alusmääruse kaudu ühist kalanduspoliitikat reguleerivasse õiguslikku raamistikku;

| 27. | on seisukohal, et tuleb tunnustada ja toetada bioloogiliste puhkeperioodide tähtsust olulise kalavarude kaitsevahendina, mille tõhusus on tõendatud, ja kalavarude jätkusuutliku majandamise väga olulise töövahendina; on veendunud, et bioloogiliste keeluaegade kehtestamine kalade elutsükli teatud kriitilistes etappides võimaldab varudel areneda ja ühtlasi säilitada kalapüügitegevus väljaspool keeluaega; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et tuleb tunnustada ja toetada bioloogiliste puhkeperioodide tähtsust olulise kalavarude kaitsevahendina, mille tõhusus on tõendatud, ja kalavarude jätkusuutliku majandamise väga olulise töövahendina; on veendunud, et bioloogiliste keeluaegade kehtestamine kalade elutsükli teatud kriitilistes etappides võimaldab varudel areneda ja ühtlasi säilitada kalapüügitegevus väljaspool keeluaega;

*

* *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 113.

(2)  EÜT L 289, 7.11.2003, lk 1.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/104

---

Kolmapäev, 12. september 2012Ühise kalanduspoliitika reformi käsitlev üldine teatis

P7_TA(2012)0336

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva üldise teatise kohta (2011/2290(INI))

2013/C 353 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkulepet (4. augusti 1995. aasta New Yorgi kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkulepet (4. augusti 1995. aasta New Yorgi kokkulepe),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995. aastal,

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2002. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika tulevikku käsitleva komisjoni rohelise raamatu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2002. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika tulevikku käsitleva komisjoni rohelise raamatu kohta (1),

| — | võttes arvesse 26. augustist4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. augustist4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Säästva lähenemisviisi rakendamine ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu” (COM(2006)0360) ja Euroopa Parlamendi 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Säästva lähenemisviisi rakendamine ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu” (COM(2006)0360) ja Euroopa Parlamendi 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (3),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kalandus- ja akvakultuuritoodete sektori turu ühise korralduse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kalandus- ja akvakultuuritoodete sektori turu ühise korralduse kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika Euroopa kalanduses” (COM(2007)0136) ja parlamendi 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika kohta Euroopa kalanduses (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika Euroopa kalanduses” (COM(2007)0136) ja parlamendi 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika kohta Euroopa kalanduses (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2011 „Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada ELi kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2011 „Kas Euroopa Liidu meetmed on aidanud kohandada ELi kalalaevastike püügivõimsust olemasolevate püügivõimalustega?”,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika rolli kohta ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisel merenduse juhtimises (COM(2008)0187) ja parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohta kalavarude majandamisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika rolli kohta ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisel merenduse juhtimises (COM(2008)0187) ja parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohta kalavarude majandamisel (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatist „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (COM(2008)0534) ning parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni rakendusuuringute kohta ühise kalanduspoliitika valdkonnas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatist „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (COM(2008)0534) ning parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni rakendusuuringute kohta ühise kalanduspoliitika valdkonnas (8),

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika juhtimise kohta – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalised (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika juhtimise kohta – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalised (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (10),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine. Uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale” (COM(2009)0162), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vesiviljeluse säästva tuleviku rajamine. Uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale” (COM(2009)0162),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut ühise kalanduspoliitika reformi kohta (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut ühise kalanduspoliitika reformi kohta (COM(2009)0163),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta (11),

| — | võttes arvesse 18.–29. oktoobril 2010. aastal Nagoyas toimunud bioloogilise mitmekesisuse kõrgetasemelisel kohtumisel avaldatud Nagoya protokolli Aichi 6. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18.–29. oktoobril 2010. aastal Nagoyas toimunud bioloogilise mitmekesisuse kõrgetasemelisel kohtumisel avaldatud Nagoya protokolli Aichi 6. eesmärki,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425) ning sellele ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2011)0891), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425) ning sellele ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2011)0891),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise kalanduspoliitika reform” (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise kalanduspoliitika reform” (COM(2011)0417),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (COM(2011)0804),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (COM(2011)0416),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (COM(2011)0424),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) tulenevate aruandekohustuste kohta (COM(2011)0418),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika panuse kohta avalike hüvede loomisesse (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika panuse kohta avalike hüvede loomisesse (12),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni naftahinna tõusust põhjustatud kriisi kohta Euroopa kalandussektoris (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni naftahinna tõusust põhjustatud kriisi kohta Euroopa kalandussektoris (13),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0253/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0253/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on reformitud ühise kalanduspoliitika kujundamisel ühise kalanduspoliitika ajaloos esimest korda kaasseadusandja roll; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on reformitud ühise kalanduspoliitika kujundamisel ühise kalanduspoliitika ajaloos esimest korda kaasseadusandja roll;

| B. | arvestades kalandussektori strateegilist tähtsust elanikkonna varustamisel kalaga ning tasakaalustatud toitumise tagamisel nii liikmesriikides kui ka Euroopa Liidus tervikuna ning selle olulist panust rannikuäärsete kogukondade sotsiaalmajanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse, püügitegevusele eelnevate ja järgnevate valdkondadega seotud majandustegevuse säilitamisse ja loomisse igal tasandil ning kohalike kultuuritraditsioonide säilitamisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades kalandussektori strateegilist tähtsust elanikkonna varustamisel kalaga ning tasakaalustatud toitumise tagamisel nii liikmesriikides kui ka Euroopa Liidus tervikuna ning selle olulist panust rannikuäärsete kogukondade sotsiaalmajanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse, püügitegevusele eelnevate ja järgnevate valdkondadega seotud majandustegevuse säilitamisse ja loomisse igal tasandil ning kohalike kultuuritraditsioonide säilitamisse;

| C. | arvestades, et kuigi pärast ühise kalanduspoliitika läbivaatamist 2002. aastas toimus mõningane edasiminek, tuletatakse praeguses teatises meelde, et varasema ühise kalanduspoliitika raames ei suudetud teatavaid põhieesmärke täita: paljud kalavarud on ülepüütud, mitmete ELi laevastike majandusolukord on vaatamata toetuste tasemele vilets, kalandussektoris on kaotatud töökohti ning need ei ole, eriti sektorisse sisenevate noorte silmis, atraktiivsed; ja paljude kalapüügist ja vesiviljelusest sõltuvate rannikuäärsete kogukondade olukord on ebakindel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuigi pärast ühise kalanduspoliitika läbivaatamist 2002. aastas toimus mõningane edasiminek, tuletatakse praeguses teatises meelde, et varasema ühise kalanduspoliitika raames ei suudetud teatavaid põhieesmärke täita: paljud kalavarud on ülepüütud, mitmete ELi laevastike majandusolukord on vaatamata toetuste tasemele vilets, kalandussektoris on kaotatud töökohti ning need ei ole, eriti sektorisse sisenevate noorte silmis, atraktiivsed; ja paljude kalapüügist ja vesiviljelusest sõltuvate rannikuäärsete kogukondade olukord on ebakindel;

| D. | arvestades, et varasem ühine kalanduspoliitika avaldas siiski teatavat positiivset mõju, sest see võimaldas teatavate kalavarude taastamist ja piirkondlike nõuandekomisjonide loomist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et varasem ühine kalanduspoliitika avaldas siiski teatavat positiivset mõju, sest see võimaldas teatavate kalavarude taastamist ja piirkondlike nõuandekomisjonide loomist;

| E. | arvestades, et ühises kalanduspoliitikas tuleb kalandussektori puhul arvesse võtta ökoloogilist ning majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet (ühise kalanduspoliitika reformi kolm sammast), mis tähendab seda, et eri merepiirkondades olemasolevate varude olukorra ning rannalähedasest püügist sõltuvate rannikuäärsete kogukondade sotsiaalmajandusliku struktuuri kaitse vahel leitakse tööhõive ja heaolu tagamiseks alati tasakaal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühises kalanduspoliitikas tuleb kalandussektori puhul arvesse võtta ökoloogilist ning majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet (ühise kalanduspoliitika reformi kolm sammast), mis tähendab seda, et eri merepiirkondades olemasolevate varude olukorra ning rannalähedasest püügist sõltuvate rannikuäärsete kogukondade sotsiaalmajandusliku struktuuri kaitse vahel leitakse tööhõive ja heaolu tagamiseks alati tasakaal;

| F. | arvestades, et EL toodab umbes 4,6 % maailma kalandus- ja vesiviljelustoodangust, olles sellega maailmas suuruselt neljas tootja; arvestades, et sellegipoolest on üle 60 % ELis tarbitavast kalast imporditud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL toodab umbes 4,6 % maailma kalandus- ja vesiviljelustoodangust, olles sellega maailmas suuruselt neljas tootja; arvestades, et sellegipoolest on üle 60 % ELis tarbitavast kalast imporditud;

| G. | arvestades, et kuigi teaduslikud andmed puuduvad, on komisjoni hinnangu kohaselt 75 % ELi kalavarudest ülepüütud, enam kui 60 % Euroopa vetes leiduvate kalavarude puhul on püük ületanud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja kuna EL ei suuda oma kalavarusid säästvalt majandada, kaotab ta aastas ligikaudu 1,8 miljardit eurot potentsiaalset tulu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuigi teaduslikud andmed puuduvad, on komisjoni hinnangu kohaselt 75 % ELi kalavarudest ülepüütud, enam kui 60 % Euroopa vetes leiduvate kalavarude puhul on püük ületanud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja kuna EL ei suuda oma kalavarusid säästvalt majandada, kaotab ta aastas ligikaudu 1,8 miljardit eurot potentsiaalset tulu;

| H. | arvestades, et mõned ELi kalanduspiirkonnad on siiski jätkusuutlikuks tunnistatud, mis näitab, et koostöö reguleerivate institutsioonide, kalandustööstuse ja teiste sidusrühmade vahel võib anda rahuldavaid tulemusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõned ELi kalanduspiirkonnad on siiski jätkusuutlikuks tunnistatud, mis näitab, et koostöö reguleerivate institutsioonide, kalandustööstuse ja teiste sidusrühmade vahel võib anda rahuldavaid tulemusi;

| I. | arvestades, et komisjoni teabe kohaselt on nõukogu otsustega ületatud teaduslikke soovitusi alates 2003. aastast keskmiselt 47 % ning praegu on 63 % Atlandi ookeani hinnangulistest kalavarudest – nagu ka 82 % Vahemeres leiduvatest kalavarudest ja neli kuuest Läänemere kalavarust – üle püütud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni teabe kohaselt on nõukogu otsustega ületatud teaduslikke soovitusi alates 2003. aastast keskmiselt 47 % ning praegu on 63 % Atlandi ookeani hinnangulistest kalavarudest – nagu ka 82 % Vahemeres leiduvatest kalavarudest ja neli kuuest Läänemere kalavarust – üle püütud;

| J. | arvestades, et kuigi ELi kalandustööstuses kaotati 2002.-2007. aastal kalavarude halva olukorra, odavama importkauba poolt põhjustatud hinnalanguse ja tehnoloogia arengu tõttu 30 % töökohtadest, moodustasid kalandussektori (sealhulgas vesiviljeluse) sissetulekud hinnangute kohaselt ikkagi 34,2 miljardit eurot aastas ning kalandus pakub püügitegevusele eelnevates ja järgnevates valdkondades, kalatöötlemis- ja kalandustoodete turustamise valdkonnas – eriti rannikualadel, äärepoolseimates piirkondades ja saartel, kus see loob avalikke hüvesid, mida ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud – üle 350 000 erineva töökoha; arvestades, et vaatamata töökohtade kaotamisele on laevastike püügivõimsus tänu tehnoloogia arengule märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuigi ELi kalandustööstuses kaotati 2002.-2007. aastal kalavarude halva olukorra, odavama importkauba poolt põhjustatud hinnalanguse ja tehnoloogia arengu tõttu 30 % töökohtadest, moodustasid kalandussektori (sealhulgas vesiviljeluse) sissetulekud hinnangute kohaselt ikkagi 34,2 miljardit eurot aastas ning kalandus pakub püügitegevusele eelnevates ja järgnevates valdkondades, kalatöötlemis- ja kalandustoodete turustamise valdkonnas – eriti rannikualadel, äärepoolseimates piirkondades ja saartel, kus see loob avalikke hüvesid, mida ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud – üle 350 000 erineva töökoha; arvestades, et vaatamata töökohtade kaotamisele on laevastike püügivõimsus tänu tehnoloogia arengule märkimisväärselt suurenenud;

| K. | arvestades, et olemasolevad andmed Euroopa kalalaevastiku tegeliku võimsuse kohta ei ole usaldusväärsed, kuna arvesse ei ole võetud tehnoloogia arengut ning liikmesriigid ei edasta laevastike võimsuse kohta täpseid andmeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et olemasolevad andmed Euroopa kalalaevastiku tegeliku võimsuse kohta ei ole usaldusväärsed, kuna arvesse ei ole võetud tehnoloogia arengut ning liikmesriigid ei edasta laevastike võimsuse kohta täpseid andmeid;

| L. | arvestades, et kalandustööstuses töötavate inimeste sissetulekute ja töötasude ebakindlus on seotud kala turustuse viisidega, esmamüügi hinna kujundamise viisiga ning kalapüügi ebakorrapärasusega, mis tähenda seda, et sektorit tuleb endiselt piisavalt rahastada nii liikmesriikide kui ka ELi vahenditest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kalandustööstuses töötavate inimeste sissetulekute ja töötasude ebakindlus on seotud kala turustuse viisidega, esmamüügi hinna kujundamise viisiga ning kalapüügi ebakorrapärasusega, mis tähenda seda, et sektorit tuleb endiselt piisavalt rahastada nii liikmesriikide kui ka ELi vahenditest;

| M. | arvestades, et laevastikku iseloomustavad näitajad on väga erinevad ühelt poolt mittetööstusliku ja väikesemahulise kalapüügi, sh karpide püügi ja muu traditsioonilise ja ulatusliku vesiviljeluse puhul ning teiselt poolt suuremahulise tööstusliku püügi puhul, samuti ka ELi eri osades tegutsevate laevastike puhul, olenemata laeva suurusest; arvestades, et seetõttu ei saa asjakohaseid juhtimisvahendeid ega probleeme suruda ühte mudelisse ja seega tuleb erinevaid kalalaevastikke kohelda erinevalt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et laevastikku iseloomustavad näitajad on väga erinevad ühelt poolt mittetööstusliku ja väikesemahulise kalapüügi, sh karpide püügi ja muu traditsioonilise ja ulatusliku vesiviljeluse puhul ning teiselt poolt suuremahulise tööstusliku püügi puhul, samuti ka ELi eri osades tegutsevate laevastike puhul, olenemata laeva suurusest; arvestades, et seetõttu ei saa asjakohaseid juhtimisvahendeid ega probleeme suruda ühte mudelisse ja seega tuleb erinevaid kalalaevastikke kohelda erinevalt;

| N. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformiga tuleb tagada mittetööstusliku ja väikesemahulise kalapüügiga tegelevate laevastike ja suurel määral kalapüügist sõltuvate rannikualade, sh äärepoolseimate piirkondade püsimajäämine ja heaolu, milleks võib uue ühise kalanduspoliitika raames vaja olla ajutist sotsiaalmajanduslikku toetust, ilma et seetõttu suureneks kogu laevastiku võimsus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformiga tuleb tagada mittetööstusliku ja väikesemahulise kalapüügiga tegelevate laevastike ja suurel määral kalapüügist sõltuvate rannikualade, sh äärepoolseimate piirkondade püsimajäämine ja heaolu, milleks võib uue ühise kalanduspoliitika raames vaja olla ajutist sotsiaalmajanduslikku toetust, ilma et seetõttu suureneks kogu laevastiku võimsus;

| O. | arvestades, et uue ühise kalanduspoliitika kujundamisse ja väljatöötamisse tuleb kaasata tööstusliku ja väikesemahulise kalapüügiga tegelevate laevastike ning vesiviljelussektori esindajad; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uue ühise kalanduspoliitika kujundamisse ja väljatöötamisse tuleb kaasata tööstusliku ja väikesemahulise kalapüügiga tegelevate laevastike ning vesiviljelussektori esindajad;

| P. | arvestades, et naistel on töötlevas tööstuses ja vesiviljelussektoris, abijuhtimises ja haldusülesannete täitmisel, kuid ka karpide korjamisel tähtis osa; arvestades, et nad on ka - kuigi vähemal määral - seotud püügisektoriga; arvestades aga, et nende suur panus jääb väga tihti korralikult tunnustamata ning tasustamata; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naistel on töötlevas tööstuses ja vesiviljelussektoris, abijuhtimises ja haldusülesannete täitmisel, kuid ka karpide korjamisel tähtis osa; arvestades, et nad on ka - kuigi vähemal määral - seotud püügisektoriga; arvestades aga, et nende suur panus jääb väga tihti korralikult tunnustamata ning tasustamata;

| Q. | arvestades, et Lissaboni lepingus on sätestatud kohustus tagada liidu poliitikameetmete sidusus, ka ühise kalanduspoliitika reformis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lissaboni lepingus on sätestatud kohustus tagada liidu poliitikameetmete sidusus, ka ühise kalanduspoliitika reformis;

| R. | arvestades, et kalandus- ja vesiviljelustoodetel on valgurikka tervisliku toidu allikana inimeste söögilaual nii Euroopas kui ka maailmas oluline roll; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kalandus- ja vesiviljelustoodetel on valgurikka tervisliku toidu allikana inimeste söögilaual nii Euroopas kui ka maailmas oluline roll;

| S. | arvestades, et koolilastele peab juba varajases eas õpetama, millised kalaliigid on olemas ning millised on nende liikide püügihooajad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et koolilastele peab juba varajases eas õpetama, millised kalaliigid on olemas ning millised on nende liikide püügihooajad;

| T. | arvestades, et tarbijaid peab pidevalt laiast liikide valikust teavitama, et vähendada survet teatud liikide varudele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tarbijaid peab pidevalt laiast liikide valikust teavitama, et vähendada survet teatud liikide varudele;

| U. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika raames tuleks kanda vastutust poliitikaga, eelkõige poliitika raames vastu võetud otsuste ja meetmetega seotud kulude katmise eest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika raames tuleks kanda vastutust poliitikaga, eelkõige poliitika raames vastu võetud otsuste ja meetmetega seotud kulude katmise eest;

REFORMI EESMÄRGID

I -
     
  Keskkonnasäästlikkus

Meetmed mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks

| 1. | peab igasuguse kalanduspoliitika esmaseks eesmärgiks tagada elanikkonna kalaga varustamine ja rannikuäärsete kogukondade arendamine, suurendades tööhõivet ja parandades kalandussektori töötajate töötingimusi ning tagades varude nõuetekohase kaitsmise abil nende jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

1.

peab igasuguse kalanduspoliitika esmaseks eesmärgiks tagada elanikkonna kalaga varustamine ja rannikuäärsete kogukondade arendamine, suurendades tööhõivet ja parandades kalandussektori töötajate töötingimusi ning tagades varude nõuetekohase kaitsmise abil nende jätkusuutlikkuse;

| 2. | leiab, et ühine kalanduspoliitika (kalandus- ja vesiviljelussektor) vajab põhjalikku ja ulatuslikku reformi, kui Euroopa Liit tahab tagada pikaajalist keskkonnasäästlikkust, mis on ELi kalandus- ja vesiviljelussektori majandusliku ja sotsiaalse elujõulisuse tagamise eeldus; rõhutab, et läbivaadatud poliitikat tuleb ELi muude poliitikavaldkondadega, näiteks ühtekuuluvuspoliitika, keskkonnapoliitika, põllumajanduspoliitika ja välispoliitikaga, paremini koordineerida, ning et seda tuleb tulevaste säästva kalapüügi rahvusvaheliste lepingute puhul arvesse võtta; juhib sellega seoses tähelepanu sellele, kui tähtsad on sellised vahendid nagu integreeritud merenduspoliitika või makropiirkondlik lähenemisviis, mis annavad võimaluse suuremaks integratsiooniks; |
| --- | --- |

2.

leiab, et ühine kalanduspoliitika (kalandus- ja vesiviljelussektor) vajab põhjalikku ja ulatuslikku reformi, kui Euroopa Liit tahab tagada pikaajalist keskkonnasäästlikkust, mis on ELi kalandus- ja vesiviljelussektori majandusliku ja sotsiaalse elujõulisuse tagamise eeldus; rõhutab, et läbivaadatud poliitikat tuleb ELi muude poliitikavaldkondadega, näiteks ühtekuuluvuspoliitika, keskkonnapoliitika, põllumajanduspoliitika ja välispoliitikaga, paremini koordineerida, ning et seda tuleb tulevaste säästva kalapüügi rahvusvaheliste lepingute puhul arvesse võtta; juhib sellega seoses tähelepanu sellele, kui tähtsad on sellised vahendid nagu integreeritud merenduspoliitika või makropiirkondlik lähenemisviis, mis annavad võimaluse suuremaks integratsiooniks;

| 3. | rõhutab, et igasuguse kalanduspoliitika puhul tuleb arvestada mitme mõõtmega (sotsiaalne, keskkonna- ja majanduslik mõõde), mis nõuavad terviklikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi, mis ei sobi käsitlusega, kus nimetatud mõõtmed seatakse vastavalt kindlaksmääratud prioriteetide tähtsuse järjekorda; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et igasuguse kalanduspoliitika puhul tuleb arvestada mitme mõõtmega (sotsiaalne, keskkonna- ja majanduslik mõõde), mis nõuavad terviklikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi, mis ei sobi käsitlusega, kus nimetatud mõõtmed seatakse vastavalt kindlaksmääratud prioriteetide tähtsuse järjekorda;

| 4. | toonitab, et kui kalandus- ja vesiviljelussektorit üldise säästvuse vaimus õigesti majandada, võiks selle osatähtsus Euroopa ühiskonna vajaduste - toiduga kindlustatus ja toidu kvaliteet, tööhõive, keskkonnakaitse ning kalapüügiga tegelevate ja rannikuäärsete dünaamiliste ja mitmekesiste kogukondade säilimine - suurem olla; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et kui kalandus- ja vesiviljelussektorit üldise säästvuse vaimus õigesti majandada, võiks selle osatähtsus Euroopa ühiskonna vajaduste - toiduga kindlustatus ja toidu kvaliteet, tööhõive, keskkonnakaitse ning kalapüügiga tegelevate ja rannikuäärsete dünaamiliste ja mitmekesiste kogukondade säilimine - suurem olla;

| 5. | märgib, et kalandus on juba paljude põlvkondade vältel andud tööd mitmetele tihti majanduslikult ebakindlatele Euroopa rannikuäärsetele kogukondadele; on seisukohal, et kõik need kogukonnad, hoolimata nende suurusest, väärivad Euroopa kalanduspoliitika kohaselt kaitset ning et kogukondade ja veekogude vahel, millest nad on aastate jooksul kala püüdnud, tuleb säilitada ajalooline side; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kalandus on juba paljude põlvkondade vältel andud tööd mitmetele tihti majanduslikult ebakindlatele Euroopa rannikuäärsetele kogukondadele; on seisukohal, et kõik need kogukonnad, hoolimata nende suurusest, väärivad Euroopa kalanduspoliitika kohaselt kaitset ning et kogukondade ja veekogude vahel, millest nad on aastate jooksul kala püüdnud, tuleb säilitada ajalooline side;

| 6. | on seisukohal, et nendele, kes püüavad kala või karpe keskkonnahoidlikke, väikese mõjuga ja selektiivseid püügivahendeid ja püügimeetodeid kasutades säästvalt, tuleks tingimuste täitmise põhimõttest lähtudes pakkuda stiimuleid, et tagada selliste kalapüügitavade levik ning rannikuäärsete kogukondade säästev areng; leiab, et kalandustööstusel endal peab olema põhiroll säästvate püügimeetodite väljaarendamisel ning et kõiki selliseid stiimuleid tuleb pakkuda sidusrühmadele lähedasel tasandil ning koostöös kalurite ja muude asjast huvitatud organitega; märgib, et see hõlmab ka toetuse tagamist vabatahtlikule ELi ökomärgisele, mida võiks pakkuda allhanke korras olemasolevatele sertifitseerimisasutustele, et tagada kaluritele ja tootjatele nii ELi sees kui ka väljaspool võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et nendele, kes püüavad kala või karpe keskkonnahoidlikke, väikese mõjuga ja selektiivseid püügivahendeid ja püügimeetodeid kasutades säästvalt, tuleks tingimuste täitmise põhimõttest lähtudes pakkuda stiimuleid, et tagada selliste kalapüügitavade levik ning rannikuäärsete kogukondade säästev areng; leiab, et kalandustööstusel endal peab olema põhiroll säästvate püügimeetodite väljaarendamisel ning et kõiki selliseid stiimuleid tuleb pakkuda sidusrühmadele lähedasel tasandil ning koostöös kalurite ja muude asjast huvitatud organitega; märgib, et see hõlmab ka toetuse tagamist vabatahtlikule ELi ökomärgisele, mida võiks pakkuda allhanke korras olemasolevatele sertifitseerimisasutustele, et tagada kaluritele ja tootjatele nii ELi sees kui ka väljaspool võrdsed võimalused;

| 7. | on veendunud, et ühise kalanduspoliitika reformiga tuleb luua asjakohased ja tõhusad vahendid ökosüsteemipõhise kalavarude majandamise toetamiseks; on seetõttu arvamusel, et mitmeaastastes majandamiskavades tuleb sellist ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi arvesse võtta; on seisukohal, et mitmeaastaste majandamiskavadega seoses tekkinud institutsionaalne ummikseis tuleb tingimata lõpetada ja tuleks kohaldada seadusandlikku tavamenetlust; on peale selle seisukohal, et liikmesriikidele, kes teevad piirkondlikku koostööd, tuleks anda reaalne mikrotasandi juhtimise pädevus; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et ühise kalanduspoliitika reformiga tuleb luua asjakohased ja tõhusad vahendid ökosüsteemipõhise kalavarude majandamise toetamiseks; on seetõttu arvamusel, et mitmeaastastes majandamiskavades tuleb sellist ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi arvesse võtta; on seisukohal, et mitmeaastaste majandamiskavadega seoses tekkinud institutsionaalne ummikseis tuleb tingimata lõpetada ja tuleks kohaldada seadusandlikku tavamenetlust; on peale selle seisukohal, et liikmesriikidele, kes teevad piirkondlikku koostööd, tuleks anda reaalne mikrotasandi juhtimise pädevus;

| 8. | kordab, et merepiirkondade ja rannikualade areng peab olema kooskõlas keskkonnakaitsealaste õigusaktidega, nagu merestrateegia raamdirektiivi ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse direktiividega, kuna hea keskkonnaseisund on eelduseks kogu tegevusele mere- ja rannikualadel; |
| --- | --- |

8.

kordab, et merepiirkondade ja rannikualade areng peab olema kooskõlas keskkonnakaitsealaste õigusaktidega, nagu merestrateegia raamdirektiivi ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse direktiividega, kuna hea keskkonnaseisund on eelduseks kogu tegevusele mere- ja rannikualadel;

| 9. | rõhutab, et ühises kalanduspoliitikas tuleb kalavarude majandamise suhtes kohaldada ettevaatusprintsiipi ning tagada, et mere bioloogiliste elusressursside säästva kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse kõigi püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis on ligilähedased maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikele tasemetele; rõhutab, et algmääruses tuleb kindlaks määrata selge ajakava, mis hõlmab ka lõpptähtaega; rõhutab, et ühise kalanduspoliitika elluviimiseks tuleb ette näha piisavad rahalised vahendid, et lõpetada järk-järgult igasugune ülepüük ning tagada kalavarude säilimine, milleks on vaja usaldusväärseid teaduslikke andmeid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ühises kalanduspoliitikas tuleb kalavarude majandamise suhtes kohaldada ettevaatusprintsiipi ning tagada, et mere bioloogiliste elusressursside säästva kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse kõigi püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis on ligilähedased maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikele tasemetele; rõhutab, et algmääruses tuleb kindlaks määrata selge ajakava, mis hõlmab ka lõpptähtaega; rõhutab, et ühise kalanduspoliitika elluviimiseks tuleb ette näha piisavad rahalised vahendid, et lõpetada järk-järgult igasugune ülepüük ning tagada kalavarude säilimine, milleks on vaja usaldusväärseid teaduslikke andmeid;

| 10. | on seisukohal, et eesmärk saavutada kalastussuremusel põhinev maksimaalne jätkusuutlik saagikus tuleks kohe täita, sest see aitaks märkimisväärselt kaasa kalavarude püsimisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima see eesmärk kiiresti ellu, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud andmed ja arvestades sotsiaal-majanduslike tagajärgedega; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et eesmärk saavutada kalastussuremusel põhinev maksimaalne jätkusuutlik saagikus tuleks kohe täita, sest see aitaks märkimisväärselt kaasa kalavarude püsimisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima see eesmärk kiiresti ellu, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud andmed ja arvestades sotsiaal-majanduslike tagajärgedega;

| 11. | tõstab siiski esile maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõtte rakendamisega seotud probleeme, eriti mitme liigiga püügipiirkondades või juhul, kui kalavarude teaduslikud andmed ei ole kättesaadavad või usaldusväärsed; nõuab seetõttu, et teadusuuringutele ja andmete kogumisele eraldataks piisavad summad, et säästev kalanduspoliitika ellu viia; |
| --- | --- |

11.

tõstab siiski esile maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõtte rakendamisega seotud probleeme, eriti mitme liigiga püügipiirkondades või juhul, kui kalavarude teaduslikud andmed ei ole kättesaadavad või usaldusväärsed; nõuab seetõttu, et teadusuuringutele ja andmete kogumisele eraldataks piisavad summad, et säästev kalanduspoliitika ellu viia;

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama pikaajaliste majandamiskavade koostamise kõikide ELi kalavarude kohta ja kasutama kõigi selliste kavade alusena ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ning sätestama igas kavas üliolulised selgelt määratletud eesmärgid ja püügikontrolli eeskirjad, milles tuleb kehtestada iga-aastase püügikoormuse eeskirjad, mille puhul võetakse arvesse erinevust kalavarude praeguse suuruse ja struktuuri ning eesmärgiks seatud kalavarude vahel; nõuab tungivalt, et nõukogu järgiks selles osas pikaajaliste majandamiskavade eesmärke ilma erandeid tegemata; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tagama pikaajaliste majandamiskavade koostamise kõikide ELi kalavarude kohta ja kasutama kõigi selliste kavade alusena ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ning sätestama igas kavas üliolulised selgelt määratletud eesmärgid ja püügikontrolli eeskirjad, milles tuleb kehtestada iga-aastase püügikoormuse eeskirjad, mille puhul võetakse arvesse erinevust kalavarude praeguse suuruse ja struktuuri ning eesmärgiks seatud kalavarude vahel; nõuab tungivalt, et nõukogu järgiks selles osas pikaajaliste majandamiskavade eesmärke ilma erandeid tegemata;

| 13. | rõhutab otsest seost tagasiheite, soovimatu kaaspüügi ja ülepüügi vahel, ja mõistab, miks komisjonil oli vaja välja töötada tõhus ELi tasandi tagasiheitmisvastane poliitika, milles Euroopa Kalanduskontrolli Ametil peaks olema suuremad volitused, et tagada võrdse kohtlemise põhimõttele vastav õiglane eeskirjade ja sanktsioonide süsteem; |
| --- | --- |

13.

rõhutab otsest seost tagasiheite, soovimatu kaaspüügi ja ülepüügi vahel, ja mõistab, miks komisjonil oli vaja välja töötada tõhus ELi tasandi tagasiheitmisvastane poliitika, milles Euroopa Kalanduskontrolli Ametil peaks olema suuremad volitused, et tagada võrdse kohtlemise põhimõttele vastav õiglane eeskirjade ja sanktsioonide süsteem;

| 14. | teeb seetõttu ettepaneku, et kõigi üle teatud koguse püütud, kuid mitte lossitud kalaliikide koguste kohta tuleb koostada põhjalikud dokumendid, mida on vaja teadusuuringute jaoks ja selleks, et laevadele selektiivsete püügivahendite väljatöötamisel oleks võimalik arvesse võtta kõiki fakte; |
| --- | --- |

14.

teeb seetõttu ettepaneku, et kõigi üle teatud koguse püütud, kuid mitte lossitud kalaliikide koguste kohta tuleb koostada põhjalikud dokumendid, mida on vaja teadusuuringute jaoks ja selleks, et laevadele selektiivsete püügivahendite väljatöötamisel oleks võimalik arvesse võtta kõiki fakte;

| 15. | on seisukohal, et tagasiheite järkjärguline lõpetamine peaks sõltuma püügipiirkonnast ning eri püügimeetodite ja püügipiirkondade omadustest ja oludest, arvestades, et seda on lihtsam saavutada üheliigilises püügipiirkonnas ning et mitme liigiga püügipiirkonnas on selleks vaja lahendada teatavad probleemid; rõhutab, et arvesse tuleks võtta tootjate ja kalurite organisatsioone, kes tuleks aktiivselt kaasata; rõhutab, et tagasiheite järkjärgulise lõpetamisega peaks kaasnema tehnilised meetmed soovimatu kaaspüügi vähendamiseks või lõpetamiseks ja stiimulid, millega innustatakse kasutama selektiivseid püügimeetodeid; on seisukohal, et eelistada tuleks pigem soovimatu kaaspüügi vältimist kui selle majandamist; on sellega seoses mures tagasiheite paralleelse turu tekkimise üle, mis kujutab endast ohtu ökosüsteemile ja Euroopa kalandussektorile; rõhutab, et seetõttu tuleks ette näha piisavad kaitsemeetmed; rõhutab samuti vajadust arvestada sidusrühmadega ja kaaluda põhjalikult lossimiskohustuse ja lossitava kala hilisema töötlemise korraldamist, et soovimatud kalad ei satuks lihtsalt mere asemel maale; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tagasiheite järkjärguline lõpetamine peaks sõltuma püügipiirkonnast ning eri püügimeetodite ja püügipiirkondade omadustest ja oludest, arvestades, et seda on lihtsam saavutada üheliigilises püügipiirkonnas ning et mitme liigiga püügipiirkonnas on selleks vaja lahendada teatavad probleemid; rõhutab, et arvesse tuleks võtta tootjate ja kalurite organisatsioone, kes tuleks aktiivselt kaasata; rõhutab, et tagasiheite järkjärgulise lõpetamisega peaks kaasnema tehnilised meetmed soovimatu kaaspüügi vähendamiseks või lõpetamiseks ja stiimulid, millega innustatakse kasutama selektiivseid püügimeetodeid; on seisukohal, et eelistada tuleks pigem soovimatu kaaspüügi vältimist kui selle majandamist; on sellega seoses mures tagasiheite paralleelse turu tekkimise üle, mis kujutab endast ohtu ökosüsteemile ja Euroopa kalandussektorile; rõhutab, et seetõttu tuleks ette näha piisavad kaitsemeetmed; rõhutab samuti vajadust arvestada sidusrühmadega ja kaaluda põhjalikult lossimiskohustuse ja lossitava kala hilisema töötlemise korraldamist, et soovimatud kalad ei satuks lihtsalt mere asemel maale;

| 16. | rõhutab, et teadusuuringuid tuleb tõhustada ja eraldada selleks piisavalt raha ning soovimatu püügi vältimiseks tuleb välja töötada püügivahendid ja -meetodid; palub komisjonil kavandada piisavad ja asjakohased meetmed ning anda liikmesriikidele sel eesmärgil finantsabi; rõhutab, kui oluline on sel eesmärgil tegeleda mitme liigiga püügipiirkondade majandamisega; märgib, et olemasolev tehnoloogia, mida kasutatakse tagasiheite vähendamiseks või likvideerimiseks, ei ole kõikide püügiviiside puhul ühtmoodi tõhus; kutsub seoses sellega komisjoni üles edendama teadlaste ja kalurite koostööd, arvestama poliitika väljatöötamisel nende arvamusega ning aitama liikmesriikidel töötada välja uued püügimeetodid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et teadusuuringuid tuleb tõhustada ja eraldada selleks piisavalt raha ning soovimatu püügi vältimiseks tuleb välja töötada püügivahendid ja -meetodid; palub komisjonil kavandada piisavad ja asjakohased meetmed ning anda liikmesriikidele sel eesmärgil finantsabi; rõhutab, kui oluline on sel eesmärgil tegeleda mitme liigiga püügipiirkondade majandamisega; märgib, et olemasolev tehnoloogia, mida kasutatakse tagasiheite vähendamiseks või likvideerimiseks, ei ole kõikide püügiviiside puhul ühtmoodi tõhus; kutsub seoses sellega komisjoni üles edendama teadlaste ja kalurite koostööd, arvestama poliitika väljatöötamisel nende arvamusega ning aitama liikmesriikidel töötada välja uued püügimeetodid;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hakkame kohe püügivahendite selektiivsuse parandamiseks mõeldud katseprojekte koostama; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hakkame kohe püügivahendite selektiivsuse parandamiseks mõeldud katseprojekte koostama;

| 18. | tunnistab, et tagasiheite kõrvaldamise meetme kohaldamine on keeruline mitme liigiga püügipiirkondade puhul, näiteks Vahemere puhul (ent mitte ainult), arvestades sealseid eriomaseid püügiviise ning klimaatilisi ja geoloogilisi olusid; on seisukohal, et tuleb jätkata konsultatsioone, et tulla toime probleemidega, mis on seotud komisjoni kavandatud kaaspüügi kogumise ja töötlemise infrastruktuuri loomisega; nõuab lisameetmete võtmist noorisendite püügi vähendamiseks ja nende turu kärpimiseks; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et tagasiheite kõrvaldamise meetme kohaldamine on keeruline mitme liigiga püügipiirkondade puhul, näiteks Vahemere puhul (ent mitte ainult), arvestades sealseid eriomaseid püügiviise ning klimaatilisi ja geoloogilisi olusid; on seisukohal, et tuleb jätkata konsultatsioone, et tulla toime probleemidega, mis on seotud komisjoni kavandatud kaaspüügi kogumise ja töötlemise infrastruktuuri loomisega; nõuab lisameetmete võtmist noorisendite püügi vähendamiseks ja nende turu kärpimiseks;

| 19. | kutsub komisjoni üles, pidades silmas bioloogiliste ressursside säilitamist ja pikaajalist keskkonnasuutlikkuse tagamist, hindama võimalust luua võrgustik, kuhu kuuluvad suletud piirkonnad, kus püük keelustatakse teatavaks ajavahemikuks, et suurendada kalapopulatsiooni produktiivsust ning säilitada vee-elusressursid ja mereökosüsteem; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles, pidades silmas bioloogiliste ressursside säilitamist ja pikaajalist keskkonnasuutlikkuse tagamist, hindama võimalust luua võrgustik, kuhu kuuluvad suletud piirkonnad, kus püük keelustatakse teatavaks ajavahemikuks, et suurendada kalapopulatsiooni produktiivsust ning säilitada vee-elusressursid ja mereökosüsteem;

| 20. | rõhutab äärepoolseimate piirkondade eripära, sest need on majanduslikult, sotsiaalselt ja ka demograafiliselt olulisel määral kalandusest (peamiselt väikesemahulisest kalapüügist) sõltuvad ja neid ümbritseb süvameri; peab vajalikuks reserveerida juurdepääs nende piirkondade biogeograafiliselt tundlikesse merepiirkondadesse ainult kohalikule laevastikule, mis kasutab keskkonnasõbralikke püügivahendeid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab äärepoolseimate piirkondade eripära, sest need on majanduslikult, sotsiaalselt ja ka demograafiliselt olulisel määral kalandusest (peamiselt väikesemahulisest kalapüügist) sõltuvad ja neid ümbritseb süvameri; peab vajalikuks reserveerida juurdepääs nende piirkondade biogeograafiliselt tundlikesse merepiirkondadesse ainult kohalikule laevastikule, mis kasutab keskkonnasõbralikke püügivahendeid;

| 21. | avaldab kahtlust seoses kaaspüügi turgu käsitlevate ettepanekutega ja rõhutab, et nende rakendamise korral tuleks näha ette piisavad kaitsemeetmed, vältimaks paralleelse turu teket, mis julgustaks kalureid püügikoguseid suurendama; |
| --- | --- |

21.

avaldab kahtlust seoses kaaspüügi turgu käsitlevate ettepanekutega ja rõhutab, et nende rakendamise korral tuleks näha ette piisavad kaitsemeetmed, vältimaks paralleelse turu teket, mis julgustaks kalureid püügikoguseid suurendama;

| 22. | leiab, et tagasiheite keeldu tuleks kohaldada kalavarude kaupa järk-järgult, et sektoril oleks võimalik kohaneda; rõhutab, et tootjaorganisatsioonid tuleks kaasata aktiivselt selle keelu järkjärgulisse rakendamisesse; |
| --- | --- |

22.

leiab, et tagasiheite keeldu tuleks kohaldada kalavarude kaupa järk-järgult, et sektoril oleks võimalik kohaneda; rõhutab, et tootjaorganisatsioonid tuleks kaasata aktiivselt selle keelu järkjärgulisse rakendamisesse;

| 23. | palub komisjonil aidata liikmesriikidel tasakaalustada tagasiheite keelu kehtestamise mitmesuguseid sotsiaal-majanduslike tagajärgi; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil aidata liikmesriikidel tasakaalustada tagasiheite keelu kehtestamise mitmesuguseid sotsiaal-majanduslike tagajärgi;

| 24. | rõhutab, et tagasiheite järkjärgulise vähendamise meetmete kehtestamine eeldab kontrolli- ja jõustamissüsteemi põhjalikku ümberkujundamist; palub komisjonil aidata sellega seoses liikmesriike, et tagada kogu sektoris ühtne jõustamine; on seisukohal, et Euroopa Kalanduskontrolli Ametile tuleks ülesannete täitmiseks ning sellega seoses liikmesriikide abistamiseks eeskirjade ja sanktsioonide süsteemi kohaldamisel piisav pädevus ja piisavad vahendid anda; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et tagasiheite järkjärgulise vähendamise meetmete kehtestamine eeldab kontrolli- ja jõustamissüsteemi põhjalikku ümberkujundamist; palub komisjonil aidata sellega seoses liikmesriike, et tagada kogu sektoris ühtne jõustamine; on seisukohal, et Euroopa Kalanduskontrolli Ametile tuleks ülesannete täitmiseks ning sellega seoses liikmesriikide abistamiseks eeskirjade ja sanktsioonide süsteemi kohaldamisel piisav pädevus ja piisavad vahendid anda;

| 25. | kutsub komisjoni üles uurima kalavarude vähenemist seoses looduslike vaenlastega, nagu hülged, loivalised ja kormoranid, ning töötama kiiresti koostöös asjaomaste liikmesriikidega välja ja jõustama juhtimiskavad nende populatsioonide reguleerimiseks; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles uurima kalavarude vähenemist seoses looduslike vaenlastega, nagu hülged, loivalised ja kormoranid, ning töötama kiiresti koostöös asjaomaste liikmesriikidega välja ja jõustama juhtimiskavad nende populatsioonide reguleerimiseks;

| 26. | kutsub komisjoni üles rakendama programme, millega harida koolilapsi ja tarbijaid olemasolevate liikide mitmekesisuse ning säästvalt toodetud kala tarbimise tähtsuse kohta; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles rakendama programme, millega harida koolilapsi ja tarbijaid olemasolevate liikide mitmekesisuse ning säästvalt toodetud kala tarbimise tähtsuse kohta;

| 27. | tuletab meelde Lissaboni lepingus sätestatud kohustust tagada liidu poliitikameetmete sidusus, ka ühise kalanduspoliitika reformis; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde Lissaboni lepingus sätestatud kohustust tagada liidu poliitikameetmete sidusus, ka ühise kalanduspoliitika reformis;

Järelevalve ja kvaliteetsete andmete kogumine

| 28. | on seisukohal, et reformi üks olulisimaid prioriteete peab olema eri merepiirkondades asuvaid eri kalavarusid ja nende ökosüsteeme käsitlevate teaduslike andmete ja sotsiaalmajandusliku mõju hinnangute usaldusväärsus ja kättesaadavus ning kohaldatavate mudelite parandamine ja standardimine; tunneb muret usaldusväärsete teaduslike nõuannete jaoks vajalike usaldusväärsete ja kättesaadavate andmete puudumise pärast; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et reformi üks olulisimaid prioriteete peab olema eri merepiirkondades asuvaid eri kalavarusid ja nende ökosüsteeme käsitlevate teaduslike andmete ja sotsiaalmajandusliku mõju hinnangute usaldusväärsus ja kättesaadavus ning kohaldatavate mudelite parandamine ja standardimine; tunneb muret usaldusväärsete teaduslike nõuannete jaoks vajalike usaldusväärsete ja kättesaadavate andmete puudumise pärast;

| 29. | rõhutab, et kalandusalased teadusuuringud on kalavarude majandamisel väga olulised ja hädavajalikud, sest tänu nendele on võimalik ühelt poolt tuvastada tegureid, mis mõjutavad kalavarude arengut ning korraldada kvantitatiivset hindamist ja töötada välja mudeleid, mille abil prognoosida kalavarude arengut, ja teiselt poolt muuta paremaks püügivahendeid, laevu ning kalurite töö- ja ohutustingimusi seoses kalurite teadmiste ja kogemustega; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kalandusalased teadusuuringud on kalavarude majandamisel väga olulised ja hädavajalikud, sest tänu nendele on võimalik ühelt poolt tuvastada tegureid, mis mõjutavad kalavarude arengut ning korraldada kvantitatiivset hindamist ja töötada välja mudeleid, mille abil prognoosida kalavarude arengut, ja teiselt poolt muuta paremaks püügivahendeid, laevu ning kalurite töö- ja ohutustingimusi seoses kalurite teadmiste ja kogemustega;

| 30. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis käsitlevad kvaliteetsete ja Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud andmete tõhusat kogumist teadlaste jaoks; ärgitab samal ajal komisjoni looma raamistikku otsuste tegemiseks andmete puudumise korral ja töötama välja teaduslikud mudelid, millele tugineda mitme liigiga kalavarude majandamisel; rõhutab, kui vajalik on kaasata teabe kogumisse ja analüüsimisse ning teaduskoostöö aktiivsesse arendamisesse kõrvuti teadlastega ka kalurid ning kõik sidusrühmad; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis käsitlevad kvaliteetsete ja Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud andmete tõhusat kogumist teadlaste jaoks; ärgitab samal ajal komisjoni looma raamistikku otsuste tegemiseks andmete puudumise korral ja töötama välja teaduslikud mudelid, millele tugineda mitme liigiga kalavarude majandamisel; rõhutab, kui vajalik on kaasata teabe kogumisse ja analüüsimisse ning teaduskoostöö aktiivsesse arendamisesse kõrvuti teadlastega ka kalurid ning kõik sidusrühmad;

| 31. | märgib, et enamiku kalavarude kohta teaduslike põhiandmete puudumise üks peamisi põhjuseid on liikmesriikide puudulik aruandlus, piisavate rahaliste vahendite puudumine ning liikmesriikide piiratud inimressursid ja tehnilised vahendid; kutsub komisjoni üles kehtestama sellega seoses süsteemi nende liikmesriikide karistamiseks, kes ei täida andmete kogumise ja edastamise kohustust; on seisukohal, et uus Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks pakkuma liikmesriikidele vajaduse korral usaldusväärsete andmete kogumiseks ja analüüsimiseks tehnilist ja rahalist abi ning liikmesriikides toimuvate asjakohaste teadusuuringute jaoks tuleb eraldada piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

31.

märgib, et enamiku kalavarude kohta teaduslike põhiandmete puudumise üks peamisi põhjuseid on liikmesriikide puudulik aruandlus, piisavate rahaliste vahendite puudumine ning liikmesriikide piiratud inimressursid ja tehnilised vahendid; kutsub komisjoni üles kehtestama sellega seoses süsteemi nende liikmesriikide karistamiseks, kes ei täida andmete kogumise ja edastamise kohustust; on seisukohal, et uus Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks pakkuma liikmesriikidele vajaduse korral usaldusväärsete andmete kogumiseks ja analüüsimiseks tehnilist ja rahalist abi ning liikmesriikides toimuvate asjakohaste teadusuuringute jaoks tuleb eraldada piisavad rahalised vahendid;

| 32. | märgib, et liidu osalus teadmistepõhiseks juhtimiseks vajalike bioloogiliste andmete hankimise, töötlemise ja kättesaadavaks tegemise kuludes on praegu kuni 50 %; seetõttu on nõutav, et liidupoolseid pingutusi selles valdkonnas suurendataks; |
| --- | --- |

32.

märgib, et liidu osalus teadmistepõhiseks juhtimiseks vajalike bioloogiliste andmete hankimise, töötlemise ja kättesaadavaks tegemise kuludes on praegu kuni 50 %; seetõttu on nõutav, et liidupoolseid pingutusi selles valdkonnas suurendataks;

| 33. | kutsub komisjoni üles määratlema ELi tasandil liigse püügivõimsuse mõiste, mis hõlmaks piirkondlikke määratlusi ja võtaks arvesse kohalikke eripärasid; kutsub samuti komisjoni üles määratlema püügivõimsust uuesti nii, et aluseks võetakse nii laeva püügivõimsus kui ka selle tegelik püügikoormus; rõhutab lisaks sellele vajadust määratleda väikesemahulise kalapüügi mõiste, et eristada seda tööstuslikust püügist; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles määratlema ELi tasandil liigse püügivõimsuse mõiste, mis hõlmaks piirkondlikke määratlusi ja võtaks arvesse kohalikke eripärasid; kutsub samuti komisjoni üles määratlema püügivõimsust uuesti nii, et aluseks võetakse nii laeva püügivõimsus kui ka selle tegelik püügikoormus; rõhutab lisaks sellele vajadust määratleda väikesemahulise kalapüügi mõiste, et eristada seda tööstuslikust püügist;

II -
     
  Sotsiaal-majanduslik jätkusuutlikkus

| 34. | on seisukohal, et mere elusressursid on avalik ühishüve, mis ei kuulu erastamisele; ei nõustu sellega, et selle avaliku hüve kasutamise lubamiseks luuakse eraomandiõigus; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et mere elusressursid on avalik ühishüve, mis ei kuulu erastamisele; ei nõustu sellega, et selle avaliku hüve kasutamise lubamiseks luuakse eraomandiõigus;

| 35. | märgib, et algmääruses sisalduv ettepanek võtta kasutusele ülekantavad püügikontsessioonid, mis oleks ainus vahend ülepüügiprobleemi lahendamiseks, võib tekitada konkurentsivastaseid, spekulatiivseid ja kontsentreerimise tavasid, ning on seisukohal, et seetõttu peaks nende kohaldamine olema vabatahtlik ning sõltuma liikmesriigi otsusest, nagu see on ka praegu; juhib tähelepanu sellele, et nende teatavate liikmesriikide vahetu kogemus, kes on ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi ilma tõhusate piirangute ja kaitsemeetmeteta juba kasutusele võtnud, näitab, et süsteemi kasutuselevõtt on otseselt seotud püügiõiguste suurema koondumisega üksikute kauplejate kätte ning selle tagajärjel kalandustoodete hinna tõusuga; märgib, et kuigi teatavates riikides on sellise süsteemi kasutuselevõtmisele järgnenud laevastiku võimsuse vähenemine, on see peamiselt toimunud väikesemahulise ja mittetööstusliku rannapüügiga tegelevate laevade arvelt, mis ei ole kõige rohkem keskkonda kahjustav, vaid antud tööstusharu kõige ohustatum segment ning rannikualadel suurim töökohtade ja majandustegevuse pakkuja; tuletab meelde, et püügivõimsuse vähendamine ei pruugi tingimata tähendada püügikoormuse vähendamist, vaid ainult seda, et kalavarude ekspluateerimine koondub majanduslikult kõige konkurentsivõimelisemate ettevõtjate kätte; rõhutab, et ülekantavate püügikontsessioonide kasutuselevõtmisel tuleb väikesemahulise ja rannapüügi kaitsmiseks kehtestada piisavad kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

35.

märgib, et algmääruses sisalduv ettepanek võtta kasutusele ülekantavad püügikontsessioonid, mis oleks ainus vahend ülepüügiprobleemi lahendamiseks, võib tekitada konkurentsivastaseid, spekulatiivseid ja kontsentreerimise tavasid, ning on seisukohal, et seetõttu peaks nende kohaldamine olema vabatahtlik ning sõltuma liikmesriigi otsusest, nagu see on ka praegu; juhib tähelepanu sellele, et nende teatavate liikmesriikide vahetu kogemus, kes on ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi ilma tõhusate piirangute ja kaitsemeetmeteta juba kasutusele võtnud, näitab, et süsteemi kasutuselevõtt on otseselt seotud püügiõiguste suurema koondumisega üksikute kauplejate kätte ning selle tagajärjel kalandustoodete hinna tõusuga; märgib, et kuigi teatavates riikides on sellise süsteemi kasutuselevõtmisele järgnenud laevastiku võimsuse vähenemine, on see peamiselt toimunud väikesemahulise ja mittetööstusliku rannapüügiga tegelevate laevade arvelt, mis ei ole kõige rohkem keskkonda kahjustav, vaid antud tööstusharu kõige ohustatum segment ning rannikualadel suurim töökohtade ja majandustegevuse pakkuja; tuletab meelde, et püügivõimsuse vähendamine ei pruugi tingimata tähendada püügikoormuse vähendamist, vaid ainult seda, et kalavarude ekspluateerimine koondub majanduslikult kõige konkurentsivõimelisemate ettevõtjate kätte; rõhutab, et ülekantavate püügikontsessioonide kasutuselevõtmisel tuleb väikesemahulise ja rannapüügi kaitsmiseks kehtestada piisavad kaitsemeetmed;

| 36. | on seisukohal, et püügipiirkondades tuleks anda eelisjuurdepääs nendele, kes püüavad kala sotsiaalselt vastutustundlikult ja keskkonnahoidlikult; juhib tähelepanu sellele, et teatavates püügipiirkondades on võimalik võimsust vähendada ilma ülekantavate püügikontsessioonideta; kutsub liikmesriike üles võtma võimsuse vähendamiseks riigi oludega kõige paremini sobivamaid meetmeid kõikjal kus vajalik; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et püügipiirkondades tuleks anda eelisjuurdepääs nendele, kes püüavad kala sotsiaalselt vastutustundlikult ja keskkonnahoidlikult; juhib tähelepanu sellele, et teatavates püügipiirkondades on võimalik võimsust vähendada ilma ülekantavate püügikontsessioonideta; kutsub liikmesriike üles võtma võimsuse vähendamiseks riigi oludega kõige paremini sobivamaid meetmeid kõikjal kus vajalik;

| 37. | leiab, et kalandussektori majanduslikku elujõulisust mõjutab teiste aspektide hulgas naftahinna ebastabiilsus; kutsub komisjoni üles pakkuma välja sobivad meetmed, et tõhustada ilma püügivõimsuse suurendamiseta kalandus- ja vesiviljelussektoris kütusekasutust, leevendada Euroopa kalurite ja vesiviljelejate keerulist majanduslikku olukorda ning kavandada seoses sellega rannikualade ja saarte ning eelkõige äärepoolseimate piirkondade jaoks tegevuskava; |
| --- | --- |

37.

leiab, et kalandussektori majanduslikku elujõulisust mõjutab teiste aspektide hulgas naftahinna ebastabiilsus; kutsub komisjoni üles pakkuma välja sobivad meetmed, et tõhustada ilma püügivõimsuse suurendamiseta kalandus- ja vesiviljelussektoris kütusekasutust, leevendada Euroopa kalurite ja vesiviljelejate keerulist majanduslikku olukorda ning kavandada seoses sellega rannikualade ja saarte ning eelkõige äärepoolseimate piirkondade jaoks tegevuskava;

| 38. | tuletab meelde, et maailma ookeanid annavad kalapüügi kaudu mitte ainult toidu, toiduga kindlustatuse ja elatusallika 500 miljonile inimesele kogu maailmas ning vähemalt 50 % loomsest valgust 400 miljonile inimesele kõige vaesemates riikides, vaid nad on ühtlasi keskse tähtsusega kliimamuutuste leevendamisel, kuna nn sinine süsinik on suurim pikaajaline CO2 siduja, samuti pakuvad nad transpordivõimalusi ning on koduks ligi 90 % maa elustikust; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et maailma ookeanid annavad kalapüügi kaudu mitte ainult toidu, toiduga kindlustatuse ja elatusallika 500 miljonile inimesele kogu maailmas ning vähemalt 50 % loomsest valgust 400 miljonile inimesele kõige vaesemates riikides, vaid nad on ühtlasi keskse tähtsusega kliimamuutuste leevendamisel, kuna nn sinine süsinik on suurim pikaajaline CO2 siduja, samuti pakuvad nad transpordivõimalusi ning on koduks ligi 90 % maa elustikust;

| 39. | kinnitab veel kord, et vaja on tagada liidu turule sisenevate kalandustoodete, kaasa arvatud importtoodete range jälgimine ja sertifitseerimine, et kindlustada, et need pärinevad jätkusuutlikest püügipiirkondadest ja, importtoodete puhul, et need vastavad samadele nõuetele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad: näiteks märgistamise, jälgitavuse, fütosanitaareeskirjade ja miinimumsuuruse nõuded; |
| --- | --- |

39.

kinnitab veel kord, et vaja on tagada liidu turule sisenevate kalandustoodete, kaasa arvatud importtoodete range jälgimine ja sertifitseerimine, et kindlustada, et need pärinevad jätkusuutlikest püügipiirkondadest ja, importtoodete puhul, et need vastavad samadele nõuetele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad: näiteks märgistamise, jälgitavuse, fütosanitaareeskirjade ja miinimumsuuruse nõuded;

Kalandus- ja vesiviljelussektori töökohtade tulevik

| 40. | on kindlalt veendunud, et reformitud ühist kalanduspoliitikat ei tohi lahutada selle sotsiaal-majanduslikust ja keskkonnaalasest kontekstist; on seisukohal, et kalanduses ja ulatuslikus vesiviljeluses tuleb näha olulist otsest ja kaudset töökohtade allikat, mis mereäärsetes piirkondades elavdab ja toetab kogu sealset majandust ning aitab ka ELi toiduainetega kindlustada; on seetõttu seisukohal, et ühine kalanduspoliitika peaks aitama kaasa kalandusest sõltuvate kogukondade elatustaseme parandamisele ning tagama kaluritele paremad töötingimused, eriti tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktide ning kollektiivlepingutega sätestatud eeskirjade järgimise kaudu; |
| --- | --- |

40.

on kindlalt veendunud, et reformitud ühist kalanduspoliitikat ei tohi lahutada selle sotsiaal-majanduslikust ja keskkonnaalasest kontekstist; on seisukohal, et kalanduses ja ulatuslikus vesiviljeluses tuleb näha olulist otsest ja kaudset töökohtade allikat, mis mereäärsetes piirkondades elavdab ja toetab kogu sealset majandust ning aitab ka ELi toiduainetega kindlustada; on seetõttu seisukohal, et ühine kalanduspoliitika peaks aitama kaasa kalandusest sõltuvate kogukondade elatustaseme parandamisele ning tagama kaluritele paremad töötingimused, eriti tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktide ning kollektiivlepingutega sätestatud eeskirjade järgimise kaudu;

| 41. | tunneb muret selle pärast, et viimasel kümnendil kadus kalapüügisektoris üle 30 % töökohtadest; on seisukohal, et kalavarude vähenemine, tagatud miinimumpalga puudumine ja madal esmamüügihind ning keerulised töötingimused takistavad sektoris inimressursside vajalikku uuenemist; |
| --- | --- |

41.

tunneb muret selle pärast, et viimasel kümnendil kadus kalapüügisektoris üle 30 % töökohtadest; on seisukohal, et kalavarude vähenemine, tagatud miinimumpalga puudumine ja madal esmamüügihind ning keerulised töötingimused takistavad sektoris inimressursside vajalikku uuenemist;

| 42. | märgib rahulolevalt, et mõned uuringud näitavad, et kui lubada kalavarudel ületada maksimaalne jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalik tase, tagaks see märkimisväärsete sotsiaalsete ja majanduslike hüvitiste olemasolu, kaasa arvatud suurem tööhõive ja suuremad püügid ning suurem tasuvus; |
| --- | --- |

42.

märgib rahulolevalt, et mõned uuringud näitavad, et kui lubada kalavarudel ületada maksimaalne jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalik tase, tagaks see märkimisväärsete sotsiaalsete ja majanduslike hüvitiste olemasolu, kaasa arvatud suurem tööhõive ja suuremad püügid ning suurem tasuvus;

| 43. | on arvamusel, et kalandussektor suudab jääda jätkusuutlikuks juhul, kui leitakse tasakaal sotsiaal-majanduslike ja keskkonnaaspektide vahel ja kui leidub piisaval arvul asjakohase väljaõppe saanud kvalifitseeritud töötajaid; leiab, et selle saavutamiseks peavad kalanduses pakutavad töökohad muutuma atraktiivseks ning kvalifikatsiooni- ja koolitusstandardid peavad vastama rahvusvahelistele ja Euroopa nõuetele; kutsub komisjoni üles edendama sektori eri valdkondades kalanduse parimaid tavasid ja merebioloogiat käsitlevaid koolitus- ja haridusprogramme, sest see aitaks noori ligi meelitada ning luua konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik kalandussektor ja jätkusuutlik vesiviljelussektor; usub, et selleks, et kindlustada uue põlvkonna kalurite astumist väikesemamahulise kalapüügi sektorisse, peaks välja pakkuma stardipaketi võimaluse; |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et kalandussektor suudab jääda jätkusuutlikuks juhul, kui leitakse tasakaal sotsiaal-majanduslike ja keskkonnaaspektide vahel ja kui leidub piisaval arvul asjakohase väljaõppe saanud kvalifitseeritud töötajaid; leiab, et selle saavutamiseks peavad kalanduses pakutavad töökohad muutuma atraktiivseks ning kvalifikatsiooni- ja koolitusstandardid peavad vastama rahvusvahelistele ja Euroopa nõuetele; kutsub komisjoni üles edendama sektori eri valdkondades kalanduse parimaid tavasid ja merebioloogiat käsitlevaid koolitus- ja haridusprogramme, sest see aitaks noori ligi meelitada ning luua konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik kalandussektor ja jätkusuutlik vesiviljelussektor; usub, et selleks, et kindlustada uue põlvkonna kalurite astumist väikesemamahulise kalapüügi sektorisse, peaks välja pakkuma stardipaketi võimaluse;

| 44. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku algatuse kohta „Sinine majanduskasv – ookeanide, merede ja rannikualade jätkusuutlik majanduskasv”; on seisukohal, et merendus-, kalandus- ja vesiviljelussektori kasvu jaoks on tähtis suurendada kalandussektori sisest tööalast liikuvust, mitmekesistada töökohti ning määrata kindlaks vahendid, mis võimaldavad viia oskused, kvalifikatsioonid ja haridusprogrammid sektori vajadustega vastavusse; |
| --- | --- |

44.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku algatuse kohta „Sinine majanduskasv – ookeanide, merede ja rannikualade jätkusuutlik majanduskasv”; on seisukohal, et merendus-, kalandus- ja vesiviljelussektori kasvu jaoks on tähtis suurendada kalandussektori sisest tööalast liikuvust, mitmekesistada töökohti ning määrata kindlaks vahendid, mis võimaldavad viia oskused, kvalifikatsioonid ja haridusprogrammid sektori vajadustega vastavusse;

| 45. | leiab, et naiste rollile kalandussektoris peaks andma suurema õigusliku ja sotsiaalse tunnustuse ning hüvituse; nõuab, et kalandussektoris töötavate naistele antaks meestega võrdsed õigused, näiteks õigus kuuluda kalandusasutuste juhtorganitesse; on seisukohal, et kalurite abikaasad ja elukaaslased, kes perekonna ettevõtlust toetavad, peaksid de facto saama füüsilisest isikust ettevõtjatega võrdse õigusliku staatuse ja sotsiaalsed hüvitised, nagu on sätestatud direktiivis 2010/41/EL; on peale selle seisukohal, et nii Euroopa Kalandusfondist kui ka tulevasest Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist tuleks eraldada raha koolitusele, mis on mõeldud just kalandussektoris töötavatele naistele; |
| --- | --- |

45.

leiab, et naiste rollile kalandussektoris peaks andma suurema õigusliku ja sotsiaalse tunnustuse ning hüvituse; nõuab, et kalandussektoris töötavate naistele antaks meestega võrdsed õigused, näiteks õigus kuuluda kalandusasutuste juhtorganitesse; on seisukohal, et kalurite abikaasad ja elukaaslased, kes perekonna ettevõtlust toetavad, peaksid de facto saama füüsilisest isikust ettevõtjatega võrdse õigusliku staatuse ja sotsiaalsed hüvitised, nagu on sätestatud direktiivis 2010/41/EL; on peale selle seisukohal, et nii Euroopa Kalandusfondist kui ka tulevasest Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist tuleks eraldada raha koolitusele, mis on mõeldud just kalandussektoris töötavatele naistele;

| 46. | kardab, et ühise kalanduspoliitika reform võiks lühiajalises perspektiivis tuua asjakohaste täiendavate meetmete puudumise korral – eeskätt püügisektoris ja maismaal toimuva töötlemise sektoris – kaasa töökohakaotusi, mis mõjutab püsivalt rannikuäärsete ja saarekogukondade, eelkõige äärepoolseimate piirkondade habrast kasvu neis sektorites; rõhutab, et seoses sellega on vaja täiendavaid sotsiaal-majanduslikke meetmeid, sealhulgas professionaalset koostööd ja tööhõive kava, et kompenseerida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kaasnevat ajutist mõju ja muuta sektor noorte jaoks atraktiivsemaks ja pakkuda stiimuleid sektoriga liitumiseks; kutsub komisjoni üles hindama ja edendama koostööd Euroopa Investeerimispangaga, et võimendada sektorisse tehtavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

46.

kardab, et ühise kalanduspoliitika reform võiks lühiajalises perspektiivis tuua asjakohaste täiendavate meetmete puudumise korral – eeskätt püügisektoris ja maismaal toimuva töötlemise sektoris – kaasa töökohakaotusi, mis mõjutab püsivalt rannikuäärsete ja saarekogukondade, eelkõige äärepoolseimate piirkondade habrast kasvu neis sektorites; rõhutab, et seoses sellega on vaja täiendavaid sotsiaal-majanduslikke meetmeid, sealhulgas professionaalset koostööd ja tööhõive kava, et kompenseerida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kaasnevat ajutist mõju ja muuta sektor noorte jaoks atraktiivsemaks ja pakkuda stiimuleid sektoriga liitumiseks; kutsub komisjoni üles hindama ja edendama koostööd Euroopa Investeerimispangaga, et võimendada sektorisse tehtavaid investeeringuid;

| 47. | peab vajalikuks edendada kalandusega seotud innovatsiooni ja tegevusalade arendamist, mis võiksid kompenseerida töökohtade kaotamise ühise kalanduspoliitika reformist tingitud kohanduste tõttu; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja eriprogrammid kalandusturismi arendamiseks ja teiste merenduse ja kalandusega seotud valdkondade majanduslikuks arendamiseks; |
| --- | --- |

47.

peab vajalikuks edendada kalandusega seotud innovatsiooni ja tegevusalade arendamist, mis võiksid kompenseerida töökohtade kaotamise ühise kalanduspoliitika reformist tingitud kohanduste tõttu; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja eriprogrammid kalandusturismi arendamiseks ja teiste merenduse ja kalandusega seotud valdkondade majanduslikuks arendamiseks;

III -
     
  Piirkondlikkuse põhimõte

| 48. | jagab komisjoni ettepanekus väljendatud seisukohta, milles käsitletakse vajadust kohaneda ja võtta Euroopa kalanduses ja vesiviljeluses, eriti liidu rannikualadel ja äärepoolseimates piirkondades valitsevate erinevate olude põhjal erimeetmeid; toetab mõtet kasutada selle uue majandamisvormi ühe põhivahendina piirkondlikkuse põhimõtet, et võtta arvesse iga vesikonna vajadusi ja motiveerida järgima Euroopa tasandil vastu võetud eeskirju; |
| --- | --- |

48.

jagab komisjoni ettepanekus väljendatud seisukohta, milles käsitletakse vajadust kohaneda ja võtta Euroopa kalanduses ja vesiviljeluses, eriti liidu rannikualadel ja äärepoolseimates piirkondades valitsevate erinevate olude põhjal erimeetmeid; toetab mõtet kasutada selle uue majandamisvormi ühe põhivahendina piirkondlikkuse põhimõtet, et võtta arvesse iga vesikonna vajadusi ja motiveerida järgima Euroopa tasandil vastu võetud eeskirju;

| 49. | usub, et reform peaks kujutama endast võimalust astuda suur samm uue koostöövormi suunas teadlaste kogukonna, tööstuse ja sotsiaalpartnerite vahel, et piirkondlikkuse põhimõtet rakendada; |
| --- | --- |

49.

usub, et reform peaks kujutama endast võimalust astuda suur samm uue koostöövormi suunas teadlaste kogukonna, tööstuse ja sotsiaalpartnerite vahel, et piirkondlikkuse põhimõtet rakendada;

| 50. | rõhutab kalandussektori olulisust äärepoolseimate piirkondade sotsiaalmajanduslikus olukorras, tööhõives ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel, sest nende piirkondade majandusele on iseloomulikud alalised struktuurilised piirangud ja vähesed majanduse mitmekesistamise võimalused; |
| --- | --- |

50.

rõhutab kalandussektori olulisust äärepoolseimate piirkondade sotsiaalmajanduslikus olukorras, tööhõives ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel, sest nende piirkondade majandusele on iseloomulikud alalised struktuurilised piirangud ja vähesed majanduse mitmekesistamise võimalused;

| 51. | on seisukohal, et piirkondlikkuse põhimõtte rakendamisel tuleb kehtestada asjakohasel tasandil selged ja lihtsad eeskirjad, suurendamaks sel viisil nendest kinni pidamist; on ühtlasi kindlalt veendunud, et ulatuslikumalt esindatud ja suurema pädevusega piirkondlikud nõuandekomisjonid peaksid edendama sidusrühmade vahelist arutelu ja koostööd ning osalema aktiivselt mitmeaastaste majandamiskavade koostamisel; tuletab meelde kaasseadusandjate rolli nende kavade vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et piirkondlikkuse põhimõtte rakendamisel tuleb kehtestada asjakohasel tasandil selged ja lihtsad eeskirjad, suurendamaks sel viisil nendest kinni pidamist; on ühtlasi kindlalt veendunud, et ulatuslikumalt esindatud ja suurema pädevusega piirkondlikud nõuandekomisjonid peaksid edendama sidusrühmade vahelist arutelu ja koostööd ning osalema aktiivselt mitmeaastaste majandamiskavade koostamisel; tuletab meelde kaasseadusandjate rolli nende kavade vastuvõtmisel;

| 52. | leiab üldisemalt, et piirkondlike nõuandekomisjonide rolli tuleks tugevdada representatiivsuse ja võimu seisukohast; ärgitab seoses sellega komisjoni esitama uut ettepanekut, mille eesmärk on suurendada sidusrühmade ja mittetööstusliku ja väikesemahulise kalapüügi sektori kaasatust ning jõuda sel moel ühises kalanduspoliitikas tõeliselt piirkondliku lähenemisviisini; kiidab seetõttu heaks komisjoni ettepaneku moodustada Musta mere nõuandekomisjon; rõhutab samuti, et Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) ei ole asjakohane Musta mere majandamise raamistik, vaid vaja on uut piirkondlikku kalandusorganisatsiooni; palub komisjonil pidada intensiivsemat arutelu Musta mere piirkonna riikidega, eriti kalavarude kasutamise ja kaitsmise küsimuses; nõuab, et moodustataks äärepoolseimate piirkondade piirkondlik nõuandekomisjon; on seisukohal, et vastavalt piirkondlikkuse põhimõtte ja subsidiaarsuse põhimõtte alastele komisjoni suunistele tuleb kaaluda äärepoolseimate piirkondade jaoks piirkondliku nõuandekomisjoni loomist, võttes arvesse nende piirkondade eripärade tundlikku olemust; rõhutab, et piirkondlikud nõuandekomisjonid peavad nõustama parlamenti ja nõukogu mitmeaastaste kavade vastuvõtmisel ning kaasama otsuste tegemisel teadlasi; |
| --- | --- |

52.

leiab üldisemalt, et piirkondlike nõuandekomisjonide rolli tuleks tugevdada representatiivsuse ja võimu seisukohast; ärgitab seoses sellega komisjoni esitama uut ettepanekut, mille eesmärk on suurendada sidusrühmade ja mittetööstusliku ja väikesemahulise kalapüügi sektori kaasatust ning jõuda sel moel ühises kalanduspoliitikas tõeliselt piirkondliku lähenemisviisini; kiidab seetõttu heaks komisjoni ettepaneku moodustada Musta mere nõuandekomisjon; rõhutab samuti, et Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) ei ole asjakohane Musta mere majandamise raamistik, vaid vaja on uut piirkondlikku kalandusorganisatsiooni; palub komisjonil pidada intensiivsemat arutelu Musta mere piirkonna riikidega, eriti kalavarude kasutamise ja kaitsmise küsimuses; nõuab, et moodustataks äärepoolseimate piirkondade piirkondlik nõuandekomisjon; on seisukohal, et vastavalt piirkondlikkuse põhimõtte ja subsidiaarsuse põhimõtte alastele komisjoni suunistele tuleb kaaluda äärepoolseimate piirkondade jaoks piirkondliku nõuandekomisjoni loomist, võttes arvesse nende piirkondade eripärade tundlikku olemust; rõhutab, et piirkondlikud nõuandekomisjonid peavad nõustama parlamenti ja nõukogu mitmeaastaste kavade vastuvõtmisel ning kaasama otsuste tegemisel teadlasi;

| 53. | on seisukohal, et ühise kalanduspoliitika piirkondlikkuse põhimõtte puhul tuleb arvesse võtta majandatavate kalanduspiirkondade geograafilist skaalat, ELi kaasseadusandjate poolt vastu kehtestatud eesmärke ja põhimõtteid ning võimalikult suures ulatuses kohalikke olusid arvestades piirkondlikul tasandil kindlaks määratud majandamismeetmete detaile, mis tähendab seda, et mõne püügipiirkonna puhul on see kehtiv mitmes liikmesriigis, teiste puhul aga ainult ühe liikmesriigi teatavas osas; tunnistab, et sellise süsteemi toimimiseks võib olla vaja luua uusi struktuure; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et ühise kalanduspoliitika piirkondlikkuse põhimõtte puhul tuleb arvesse võtta majandatavate kalanduspiirkondade geograafilist skaalat, ELi kaasseadusandjate poolt vastu kehtestatud eesmärke ja põhimõtteid ning võimalikult suures ulatuses kohalikke olusid arvestades piirkondlikul tasandil kindlaks määratud majandamismeetmete detaile, mis tähendab seda, et mõne püügipiirkonna puhul on see kehtiv mitmes liikmesriigis, teiste puhul aga ainult ühe liikmesriigi teatavas osas; tunnistab, et sellise süsteemi toimimiseks võib olla vaja luua uusi struktuure;

| 54. | on seisukohal, et Euroopa kalandussektori teatavaid segmente, näiteks väikesemahulist rannapüüki, tuleb rohkem väärtustada, sest teatavates piirkondades, nagu Vahemere piirkonnas, aitavad need tagada heaolu ja tööhõive; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et Euroopa kalandussektori teatavaid segmente, näiteks väikesemahulist rannapüüki, tuleb rohkem väärtustada, sest teatavates piirkondades, nagu Vahemere piirkonnas, aitavad need tagada heaolu ja tööhõive;

| 55. | on veendunud ka selles, et merekeskkonda tuleb käsitleda terviklikumalt ja integreeritumalt ning et mere ruumiline planeerimine kohalikul ja piirkondlikul tasandil kõiki sidusrühmi kaasates on vajalik vahend, mille abil rakendada majandamisel tõelisel ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

55.

on veendunud ka selles, et merekeskkonda tuleb käsitleda terviklikumalt ja integreeritumalt ning et mere ruumiline planeerimine kohalikul ja piirkondlikul tasandil kõiki sidusrühmi kaasates on vajalik vahend, mille abil rakendada majandamisel tõelisel ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi;

| 56. | märgib, et tõhus planeerimine piirkondlikul või kohalikul tasandil hõlbustab mereressursside kõige sobivamat kasutamist, võttes arvesse kohalikke tingimusi, turunõudlust, konkurentsi, kaitsealade vajalikkust, kindlate alade määramist, kuhu on lubatud ainult teatavaid parimaid tavasid järgivad püügivahendid, jne; |
| --- | --- |

56.

märgib, et tõhus planeerimine piirkondlikul või kohalikul tasandil hõlbustab mereressursside kõige sobivamat kasutamist, võttes arvesse kohalikke tingimusi, turunõudlust, konkurentsi, kaitsealade vajalikkust, kindlate alade määramist, kuhu on lubatud ainult teatavaid parimaid tavasid järgivad püügivahendid, jne;

| 57. | rõhutab, et ühise kalanduspoliitika laiaulatuslik ja tõeline reformimine saavutatakse juhul, kui selle jaoks on järgmisel kümnel aastal olemas piisavad rahalised vahendid, et toetada kõiki reformimeetmeid ja lahendada võimalikke sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaprobleeme; lükkab tagasi kõik liikmesriikide nõudmised vähendada kalandus- ja vesiviljelussektorile eraldatavate ELi vahendite summat; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et ühise kalanduspoliitika laiaulatuslik ja tõeline reformimine saavutatakse juhul, kui selle jaoks on järgmisel kümnel aastal olemas piisavad rahalised vahendid, et toetada kõiki reformimeetmeid ja lahendada võimalikke sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaprobleeme; lükkab tagasi kõik liikmesriikide nõudmised vähendada kalandus- ja vesiviljelussektorile eraldatavate ELi vahendite summat;

| 58. | rõhutab eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi ning Euroopa Kalandusfondi vahelise sünergia olulisust rannikualade ruumilise planeerimise jaoks; on seisukohal, et makropiirkondlikud strateegiad, Euroopa territoriaalse koostöö programmid ja merepiirkonna programmid on asjakohased vahendid ELi rannikualade arengu integreeritud strateegiate rakendamiseks; |
| --- | --- |

58.

rõhutab eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi ning Euroopa Kalandusfondi vahelise sünergia olulisust rannikualade ruumilise planeerimise jaoks; on seisukohal, et makropiirkondlikud strateegiad, Euroopa territoriaalse koostöö programmid ja merepiirkonna programmid on asjakohased vahendid ELi rannikualade arengu integreeritud strateegiate rakendamiseks;

| 59. | rõhutab, et tulevane Euroopa Kalandusfond peab andma toetust kalalaevastiku ajakohastamiseks – turvalisuse, keskkonnakaitse või kütuse kokkuhoiu eesmärgil; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et tulevane Euroopa Kalandusfond peab andma toetust kalalaevastiku ajakohastamiseks – turvalisuse, keskkonnakaitse või kütuse kokkuhoiu eesmärgil;

| 60. | rõhutab, et uute poliitikameetmete, eesmärkide või prioriteetide jaoks, mis mõjutavad merekeskkonda, peavad olema ette nähtud uued rahalised vahendid; ei nõustu uute prioriteetide, eesmärkide ega poliitikameetmete (nagu integreeritud merenduspoliitika) rahastamisega kalanduspoliitika jaoks ette nähtud rahaliste vahendite arvelt; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et uute poliitikameetmete, eesmärkide või prioriteetide jaoks, mis mõjutavad merekeskkonda, peavad olema ette nähtud uued rahalised vahendid; ei nõustu uute prioriteetide, eesmärkide ega poliitikameetmete (nagu integreeritud merenduspoliitika) rahastamisega kalanduspoliitika jaoks ette nähtud rahaliste vahendite arvelt;

| 61. | tuletab meelde kohustust, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 208, milles sätestatakse, et EL peab arengukoostöö eesmärke arvesse võtma muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, ning mis muu hulgas hõlmab ühist kalanduspoliitikat; |
| --- | --- |

61.

tuletab meelde kohustust, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 208, milles sätestatakse, et EL peab arengukoostöö eesmärke arvesse võtma muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, ning mis muu hulgas hõlmab ühist kalanduspoliitikat;

| 62. | rõhutab, et sisseveetud kalandus- ja vesiviljelustoodetele tuleks kohaldada samaväärseid keskkonna-, hügieeni- ja sotsiaalseid standardeid nagu Euroopa kohalikele toodetele, sealhulgas täielikku jälgitavust alates püügist kuni tarbimiseni, ning on seisukohal, et arenguriigid vajavad samade standardite saavutamiseks, kuid ka ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügi vastu tõhusalt võitlemiseks, rahalist ja tehnilist tuge; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et sisseveetud kalandus- ja vesiviljelustoodetele tuleks kohaldada samaväärseid keskkonna-, hügieeni- ja sotsiaalseid standardeid nagu Euroopa kohalikele toodetele, sealhulgas täielikku jälgitavust alates püügist kuni tarbimiseni, ning on seisukohal, et arenguriigid vajavad samade standardite saavutamiseks, kuid ka ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügi vastu tõhusalt võitlemiseks, rahalist ja tehnilist tuge;

| 63. | rõhutab, et juurdepääsu andmine arenguriikide kalavarudele peab olema kooskõlas mitte ainult ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 62 ülemääraste varude kohta, vaid ka artiklite 69 ja 70 sätetega, mis käsitlevad sisemaariikide ja geograafiliselt ebasoodsas olukorras olevate riikide õigusi, eelkõige seoses kohalike elanike toidu- ja sotsiaalmajanduslike vajadustega; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et juurdepääsu andmine arenguriikide kalavarudele peab olema kooskõlas mitte ainult ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 62 ülemääraste varude kohta, vaid ka artiklite 69 ja 70 sätetega, mis käsitlevad sisemaariikide ja geograafiliselt ebasoodsas olukorras olevate riikide õigusi, eelkõige seoses kohalike elanike toidu- ja sotsiaalmajanduslike vajadustega;

| 64. | kordab seoses kolmandate riikide vetes kalavarudele juurdepääsu andmisega ÜRO mereõiguse konventsioonis sätestatud põhilist ülemääraste varude tingimust; rõhutab ülemääraste varude nõuetekohase ja teadusliku hindamise tähtsust; rõhutab, et ühises kalanduspoliitikas tuleb sätestada ELi ja partneritest kolmandate riikide vahel läbipaistvus ning kogu teabe vahetus kalavarude püügikoormuse kohta riigi ja vajaduse korral ka välisriikide laevade poolt; |
| --- | --- |

64.

kordab seoses kolmandate riikide vetes kalavarudele juurdepääsu andmisega ÜRO mereõiguse konventsioonis sätestatud põhilist ülemääraste varude tingimust; rõhutab ülemääraste varude nõuetekohase ja teadusliku hindamise tähtsust; rõhutab, et ühises kalanduspoliitikas tuleb sätestada ELi ja partneritest kolmandate riikide vahel läbipaistvus ning kogu teabe vahetus kalavarude püügikoormuse kohta riigi ja vajaduse korral ka välisriikide laevade poolt;

| 65. | kordab, et tulevane ühine kalanduspoliitika peab juhinduma hea valitsemistava põhimõtetest, võttes muu hulgas aluseks Århusi konventsiooni sätted, mis käsitlevad läbipaistvust ja juurdepääsu õigust teabele, kaasa arvatud säästva kalapüügi kokkulepete hindamise tulemustele; |
| --- | --- |

65.

kordab, et tulevane ühine kalanduspoliitika peab juhinduma hea valitsemistava põhimõtetest, võttes muu hulgas aluseks Århusi konventsiooni sätted, mis käsitlevad läbipaistvust ja juurdepääsu õigust teabele, kaasa arvatud säästva kalapüügi kokkulepete hindamise tulemustele;

| 66. | rõhutab, et EL peaks kolmandates riikides edendama säästvat ressursside haldamist, ning kutsub liitu sellega seoses üles võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; rõhutab, et säästva kalapüügi kokkulepped peaksid rohkem keskenduma teadusuuringutele ja andmete kogumisele, seirele, kontrollile ja järelevalvele; on seisukohal, et sellest tulenevalt peaks EL suunama partneritest kolmandatesse riikidesse toetuseks asjakohased rahalised, tehnilised ja inimressursid; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et EL peaks kolmandates riikides edendama säästvat ressursside haldamist, ning kutsub liitu sellega seoses üles võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; rõhutab, et säästva kalapüügi kokkulepped peaksid rohkem keskenduma teadusuuringutele ja andmete kogumisele, seirele, kontrollile ja järelevalvele; on seisukohal, et sellest tulenevalt peaks EL suunama partneritest kolmandatesse riikidesse toetuseks asjakohased rahalised, tehnilised ja inimressursid;

| 67. | kordab, et ühine kalanduspoliitika peab olema kooskõlas arengu- ja keskkonnapoliitikaga, sealhulgas mereökosüsteemide kaitsega; nõuab seega asjakohaste meetmete võtmist seoses teaduslikult põhjendatud teadmiste parandamise ja täiendamisega ning tihedamat rahvusvahelist koostööd, mis aitaks tagada tõhusama püügitegevuse; |
| --- | --- |

67.

kordab, et ühine kalanduspoliitika peab olema kooskõlas arengu- ja keskkonnapoliitikaga, sealhulgas mereökosüsteemide kaitsega; nõuab seega asjakohaste meetmete võtmist seoses teaduslikult põhjendatud teadmiste parandamise ja täiendamisega ning tihedamat rahvusvahelist koostööd, mis aitaks tagada tõhusama püügitegevuse;

| 68. | kordab, et kõikidel ELi kodanikel on kohustus järgida ühise kalanduspoliitika alaseid eeskirju ja määrusi, kus iganes nad oma püügitegevust ka ei teostaks, sealhulgas keskkonnaalaseid ja sotsiaalvaldkonnas kehtivaid ettekirjutusi; |
| --- | --- |

68.

kordab, et kõikidel ELi kodanikel on kohustus järgida ühise kalanduspoliitika alaseid eeskirju ja määrusi, kus iganes nad oma püügitegevust ka ei teostaks, sealhulgas keskkonnaalaseid ja sotsiaalvaldkonnas kehtivaid ettekirjutusi;

*

* *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 271 E, 7.11.2002, lk 401.

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(3)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 228.

(4)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 271.

(5)  ELT C 68 E, 21.3.2009, lk 26.

(6)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(7)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 31.

(8)  ELT OJ C 76 E, 25.3.2010, lk 38.

(9)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 75.

(10)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 37.

(11)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 15.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0052.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0234.

---

Neljapäev, 13. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/117 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/117

---

Neljapäev, 13. september 2012Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitlev 18. aruanne „Parem õigusloome”

P7_TA(2012)0340

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome” kohta (2011/2276(INI))

2013/C 353 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (1),

| — | võttes arvesse liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta (3),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 rakendamise praktilist korda esimese lugemise kokkulepete korral, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevad talitused leppisid kokku 22. juulil 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 294 lõike 4 rakendamise praktilist korda esimese lugemise kokkulepete korral, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevad talitused leppisid kokku 22. juulil 2011. aastal,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni 27. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni 27. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (18. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2010) (COM(2011)0344), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta (18. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2010) (COM(2011)0344),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet VKEde regulatiivse koormuse vähendamise ning ELi õigusaktide kohandamise kohta mikroettevõtjate vajadustele (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet VKEde regulatiivse koormuse vähendamise ning ELi õigusaktide kohandamise kohta mikroettevõtjate vajadustele (COM(2011)0803),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2010) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aastaaruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2010) (COM(2011)0588),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus” (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Arukas reguleerimine Euroopa Liidus” (COM(2010)0543),

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 5. detsembri 2011. aasta järeldusi mõjuhindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 5. detsembri 2011. aasta järeldusi mõjuhindamise kohta,

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 30. mai 2011. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 30. mai 2011. aasta järeldusi aruka reguleerimise kohta,

| — | võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 15. novembri 2011. aasta aruannet „Euroopa on võimeline enamaks: aruanne liikmesriikide parimate tavade kohta ELi õigusaktide rakendamisel kõige vähem koormaval viisil”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 15. novembri 2011. aasta aruannet „Euroopa on võimeline enamaks: aruanne liikmesriikide parimate tavade kohta ELi õigusaktide rakendamisel kõige vähem koormaval viisil”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A7-0251/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A7-0251/2012),

| A. | arvestades, et 2010. aastal sai Euroopa Parlament liikmesriikide parlamentidelt üle seitsme korra rohkem seisukohavõtte kui põhjendatud arvamusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2010. aastal sai Euroopa Parlament liikmesriikide parlamentidelt üle seitsme korra rohkem seisukohavõtte kui põhjendatud arvamusi;

| B. | arvestades, et aruka reguleerimise tegevuskava on püüdlus ühendada jõupingutused parema õigusloome, ELi õiguse lihtsustamise ning haldus- ja regulatiivse koormuse vähendamise valdkonnas ning aitab sillutada teed headele valitsemistavadele, mis tuginevad tõenditel põhinevale poliitika kujundamisele ning milles on tähtsal kohal mõjuhinnangud ja järelkontroll; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aruka reguleerimise tegevuskava on püüdlus ühendada jõupingutused parema õigusloome, ELi õiguse lihtsustamise ning haldus- ja regulatiivse koormuse vähendamise valdkonnas ning aitab sillutada teed headele valitsemistavadele, mis tuginevad tõenditel põhinevale poliitika kujundamisele ning milles on tähtsal kohal mõjuhinnangud ja järelkontroll;

| C. | arvestades, et 2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe parema õigusloome kohta ei sobi enam praeguse Lissaboni lepinguga loodud õiguskeskkonnaga, eriti pidades silmas ELi institutsioonide killustatud lähenemisviisi selgitavate dokumentide kohta ühiste poliitiliste deklaratsioonide vastuvõtmisel ja ELi toimimise lepingu artikli 294 rakendamise sekretariaadi tasandi praktilise korra kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe parema õigusloome kohta ei sobi enam praeguse Lissaboni lepinguga loodud õiguskeskkonnaga, eriti pidades silmas ELi institutsioonide killustatud lähenemisviisi selgitavate dokumentide kohta ühiste poliitiliste deklaratsioonide vastuvõtmisel ja ELi toimimise lepingu artikli 294 rakendamise sekretariaadi tasandi praktilise korra kohta;

| D. | arvestades, et kui õigusaktis on langetatud vale valik ELi toimimise lepingu artikli 290 alusel vastu võetavate delegeeritud õigusaktide või ELi toimimise lepingu artikli 291 alusel vastu võetavate rakendusaktide kasutamise vahel, on oht, et Euroopa Kohus tühistab asjaomase õigusakti; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui õigusaktis on langetatud vale valik ELi toimimise lepingu artikli 290 alusel vastu võetavate delegeeritud õigusaktide või ELi toimimise lepingu artikli 291 alusel vastu võetavate rakendusaktide kasutamise vahel, on oht, et Euroopa Kohus tühistab asjaomase õigusakti;

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, et õigusaktid peaksid alati olema selged, lihtsad, kergesti mõistetavad ja kõigile kättesaadavad; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et õigusaktid peaksid alati olema selged, lihtsad, kergesti mõistetavad ja kõigile kättesaadavad;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liidu institutsioonid peavad õigusakte välja andes järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liidu institutsioonid peavad õigusakte välja andes järgima subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet;

| 3. | väljendab tõsist muret seoses mõju hindamise komitee arvamusega, et komisjon ei ole oma mõjuhinnangutes nende põhimõtetega tihti piisavalt arvestanud; peab väga tähtsaks, et komisjon tegeleks kõikide selle valdkonna puudustega ja tagaks nende põhimõtete järgimise; |
| --- | --- |

3.

väljendab tõsist muret seoses mõju hindamise komitee arvamusega, et komisjon ei ole oma mõjuhinnangutes nende põhimõtetega tihti piisavalt arvestanud; peab väga tähtsaks, et komisjon tegeleks kõikide selle valdkonna puudustega ja tagaks nende põhimõtete järgimise;

| 4. | kordab oma sagedast nõudmist käsitleda 2003. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta uuesti läbirääkimistel, et võtta arvesse uut Lissaboni lepinguga loodud õiguskeskkonda, konsolideerida praegused parimad tavad ning ajakohastada kokkulepe vastavalt aruka reguleerimise tegevuskavale; soovitab sellega seoses kokku leppida delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide piiritlemises; palub presidendil võtta vajalikud meetmed, et alustada läbirääkimisi teiste institutsioonidega; |
| --- | --- |

4.

kordab oma sagedast nõudmist käsitleda 2003. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta uuesti läbirääkimistel, et võtta arvesse uut Lissaboni lepinguga loodud õiguskeskkonda, konsolideerida praegused parimad tavad ning ajakohastada kokkulepe vastavalt aruka reguleerimise tegevuskavale; soovitab sellega seoses kokku leppida delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide piiritlemises; palub presidendil võtta vajalikud meetmed, et alustada läbirääkimisi teiste institutsioonidega;

Liikmesriikide parlamentide teostatav subsidiaarsuse kontroll

| 5. | väljendab heameelt selle üle, et liikmesriikide parlamendid osalevad tihedamalt Euroopa õigusloomeprotsessis, eelkõige seadusandlike ettepanekute kontrollis subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt selle üle, et liikmesriikide parlamendid osalevad tihedamalt Euroopa õigusloomeprotsessis, eelkõige seadusandlike ettepanekute kontrollis subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast;

| 6. | märgib, et 2010. aastal saadi 211 liikmesriikide parlamentide arvamust, kuid ainult vähestes neist – kokku 34 – väljendati muret seoses subsidiaarsusega; juhib tähelepanu asjaolule, et esimest korda täideti subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikli 2 esimese lause eeldused 2012. aasta mais ettepaneku puhul võtta vastu nõukogu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (COM(2012)0130); kutsub sellega seoses komisjoni üles eelnõu läbi vaatama ja võtma selle käigus võimalikult suurel määral arvesse liikmesriikide parlamentide selgesti väljendatud tahet, kuna uued kontrollimeetmed peaksid tagama võimalikult kodanikukesksed otsused; |
| --- | --- |

6.

märgib, et 2010. aastal saadi 211 liikmesriikide parlamentide arvamust, kuid ainult vähestes neist – kokku 34 – väljendati muret seoses subsidiaarsusega; juhib tähelepanu asjaolule, et esimest korda täideti subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikli 2 esimese lause eeldused 2012. aasta mais ettepaneku puhul võtta vastu nõukogu määrus kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (COM(2012)0130); kutsub sellega seoses komisjoni üles eelnõu läbi vaatama ja võtma selle käigus võimalikult suurel määral arvesse liikmesriikide parlamentide selgesti väljendatud tahet, kuna uued kontrollimeetmed peaksid tagama võimalikult kodanikukesksed otsused;

| 7. | nõuab sõltumatu analüüsi tegemist komisjoni tellimusel, et uurida piirkondlike või kohalike parlamentide rolli subsidiaarsuse kontrolli valdkonnas; juhib sellega seoses tähelepanu Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide rahastatavale IPEXi veebiplatvormile, mis aitab teavet vahetada eelkõige kontrollimeetmete raames; |
| --- | --- |

7.

nõuab sõltumatu analüüsi tegemist komisjoni tellimusel, et uurida piirkondlike või kohalike parlamentide rolli subsidiaarsuse kontrolli valdkonnas; juhib sellega seoses tähelepanu Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide rahastatavale IPEXi veebiplatvormile, mis aitab teavet vahetada eelkõige kontrollimeetmete raames;

| 8. | soovitab tuletada seadusandluses osalevatele institutsioonidele meelde vajadust tagada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane kohaldamine kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 2; |
| --- | --- |

8.

soovitab tuletada seadusandluses osalevatele institutsioonidele meelde vajadust tagada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane kohaldamine kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 2;

| 9. | märgib, et subsidiaarsuse kaalumist kritiseerisid samamoodi kui mõju hindamise komitee ka paljud liikmesriikide parlamendid Lissaboni lepinguga vastu võetud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi käsitlevates ettepanekutes; märgib lisaks, et 2010. aastal ei saavutatud ühelgi juhul künnist aluslepingutele lisatud protokollile nr 2 vastavate ametlike menetluste algatamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et subsidiaarsuse kaalumist kritiseerisid samamoodi kui mõju hindamise komitee ka paljud liikmesriikide parlamendid Lissaboni lepinguga vastu võetud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi käsitlevates ettepanekutes; märgib lisaks, et 2010. aastal ei saavutatud ühelgi juhul künnist aluslepingutele lisatud protokollile nr 2 vastavate ametlike menetluste algatamiseks;

| 10. | märgib siiski, et esimest korda pärast Lissaboni lepingu jõustumist algatasid liikmesriikide parlamendid 22. mail 2012. aastal nn kollase kaardi menetluse seeläbi, et võtsid vastu põhjendatud arvamused komisjoni ettepaneku vastu, mis käsitleb nõukogu määrust kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (COM(2012)0130); |
| --- | --- |

10.

märgib siiski, et esimest korda pärast Lissaboni lepingu jõustumist algatasid liikmesriikide parlamendid 22. mail 2012. aastal nn kollase kaardi menetluse seeläbi, et võtsid vastu põhjendatud arvamused komisjoni ettepaneku vastu, mis käsitleb nõukogu määrust kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamise kohta asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kontekstis (COM(2012)0130);

| 11. | täheldab murelikult, et mõnes arvamuses rõhutasid liikmesriikide parlamendid, et komisjoni mitmes ettepanekus on subsidiaarsust käsitlev põhjendus ebapiisav või puudub täielikult; |
| --- | --- |

11.

täheldab murelikult, et mõnes arvamuses rõhutasid liikmesriikide parlamendid, et komisjoni mitmes ettepanekus on subsidiaarsust käsitlev põhjendus ebapiisav või puudub täielikult;

| 12. | rõhutab, et ELi institutsioonid peavad võimaldama liikmesriikide parlamentidel teostada kontrolli seadusandlike ettepanekute üle, tagades, et komisjon põhjendab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet käsitlevaid otsuseid üksikasjalikult ja kõikehõlmavalt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 2 artiklile 5; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ELi institutsioonid peavad võimaldama liikmesriikide parlamentidel teostada kontrolli seadusandlike ettepanekute üle, tagades, et komisjon põhjendab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet käsitlevaid otsuseid üksikasjalikult ja kõikehõlmavalt vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 2 artiklile 5;

| 13. | soovitab hinnata, kas on sobilik määrata ELi tasandil kindlaks asjakohased kriteeriumid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamiseks; |
| --- | --- |

13.

soovitab hinnata, kas on sobilik määrata ELi tasandil kindlaks asjakohased kriteeriumid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamiseks;

| 14. | on seisukohal, et praegused ELi aluslepingutes liikmesriikide parlamentidele kehtestatud ajapiirid, mille raames tuleb subsidiaarsuse kontroll läbi viia, tuleks läbi vaadata, et otsustada, kas need on piisavad; soovitab Euroopa Parlamendil, komisjonil ja liikmesriikide parlamentide esindajatel uurida, kuidas vähendada liikmesriikide parlamentide ees seisvaid takistusi subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismis osalemisel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et praegused ELi aluslepingutes liikmesriikide parlamentidele kehtestatud ajapiirid, mille raames tuleb subsidiaarsuse kontroll läbi viia, tuleks läbi vaadata, et otsustada, kas need on piisavad; soovitab Euroopa Parlamendil, komisjonil ja liikmesriikide parlamentide esindajatel uurida, kuidas vähendada liikmesriikide parlamentide ees seisvaid takistusi subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismis osalemisel;

| 15. | tuletab meelde, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab EL oma ainupädevusest väljaspool asuvates valdkondades meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui kavandatud meetme eesmärke saab paremini saavutada liidu tasandil kui riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil; subsidiaarsus võib seetõttu tuua kaasa nii liidu tegevuse laiendamise talle antud volituste piires, kui asjaolud seda nõuavad, kui ka vastupidiselt liidu tegevuse piiramise või lõpetamise, kui see ei ole enam õigustatud; rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata üksnes ELi ja selle liikmesriikide vahelistes suhetes, vaid see hõlmab ka piirkondlikku ja kohalikku tasandit; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab EL oma ainupädevusest väljaspool asuvates valdkondades meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui kavandatud meetme eesmärke saab paremini saavutada liidu tasandil kui riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil; subsidiaarsus võib seetõttu tuua kaasa nii liidu tegevuse laiendamise talle antud volituste piires, kui asjaolud seda nõuavad, kui ka vastupidiselt liidu tegevuse piiramise või lõpetamise, kui see ei ole enam õigustatud; rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata üksnes ELi ja selle liikmesriikide vahelistes suhetes, vaid see hõlmab ka piirkondlikku ja kohalikku tasandit;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks väiteid, mis õigustavad tema seadusandlikke algatusi subsidiaarsusega seotud põhjustel, ja muudaks need väited korrapäraseks; tuletab meelde, et ELi haldusõigust tuleks haldus- ja õigusliku reguleerimise kulude vähendamiseks kohandada ning lihtsustada; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet vastavalt kohaldada; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks väiteid, mis õigustavad tema seadusandlikke algatusi subsidiaarsusega seotud põhjustel, ja muudaks need väited korrapäraseks; tuletab meelde, et ELi haldusõigust tuleks haldus- ja õigusliku reguleerimise kulude vähendamiseks kohandada ning lihtsustada; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet vastavalt kohaldada;

| 17. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel nõuetekohaselt andnud aru proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisest, eriti seoses delegeeritud õigusakte ja rakendusakte käsitlevate ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kasutamisega; hoiatab nõukogu, et ta ei ajaks omavahel segamini delegeeritud õigusakte ja rakendusakte; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks nimetatud kahe artikli nõuetekohase kohaldamise; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel nõuetekohaselt andnud aru proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisest, eriti seoses delegeeritud õigusakte ja rakendusakte käsitlevate ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kasutamisega; hoiatab nõukogu, et ta ei ajaks omavahel segamini delegeeritud õigusakte ja rakendusakte; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks nimetatud kahe artikli nõuetekohase kohaldamise;

| 18. | tunnustab seda, et aruandeperioodil on Euroopa Kohus teinud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtte kohta ainult ühe otsuse (rändlusteenuse kohta mobiiltelefonivõrkudes), ning märgib, et kohus ei tuvastanud selle juhtumi puhul kummagi põhimõtte rikkumist, kuna hindade piiramine lõpptarbija jaoks on tema huvide kaitsmiseks vajalik ning seda eesmärki saab kõige paremini saavutada liidu tasandil; |
| --- | --- |

18.

tunnustab seda, et aruandeperioodil on Euroopa Kohus teinud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtte kohta ainult ühe otsuse (rändlusteenuse kohta mobiiltelefonivõrkudes), ning märgib, et kohus ei tuvastanud selle juhtumi puhul kummagi põhimõtte rikkumist, kuna hindade piiramine lõpptarbija jaoks on tema huvide kaitsmiseks vajalik ning seda eesmärki saab kõige paremini saavutada liidu tasandil;

| 19. | tunnustab sellega seoses IPEXi ülalnimetatud läbivaadatud veebisaidi kasutuselevõttu, mis võib kiirendada subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi edasist tõhustamist ja rakendamist, ning rõhutab vajadust veebisaiti veelgi edendada; |
| --- | --- |

19.

tunnustab sellega seoses IPEXi ülalnimetatud läbivaadatud veebisaidi kasutuselevõttu, mis võib kiirendada subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi edasist tõhustamist ja rakendamist, ning rõhutab vajadust veebisaiti veelgi edendada;

| 20. | rõhutab, et tähtis on laiendada subsidiaarsuse põhimõtte kontrolli liikmesriikide piirkondlikule ja kohalikule tasandile; väljendab sellega seoses heameelt Regioonide Komitee avaldatud subsidiaarsuse aastaaruande ja komitee loodud REGPEXi veebisaidi üle, mis mõlemad aitavad kaasa teabevahetusele ning subsidiaarsuse järelevalve täiustamisele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tähtis on laiendada subsidiaarsuse põhimõtte kontrolli liikmesriikide piirkondlikule ja kohalikule tasandile; väljendab sellega seoses heameelt Regioonide Komitee avaldatud subsidiaarsuse aastaaruande ja komitee loodud REGPEXi veebisaidi üle, mis mõlemad aitavad kaasa teabevahetusele ning subsidiaarsuse järelevalve täiustamisele;

| 21. | kutsub liikmesriikide parlamente üles vastavalt subsidiaarsuse protokollile konsulteerima seadusandlikke volitusi omavate piirkondlike parlamentidega; kutsub komisjoni üles pöörama subsidiaarsuse kontrollimisel ning eriti oma subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse aastaaruannetes tähelepanu seadusandlike volitustega piirkondlike parlamentide rollile; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriikide parlamente üles vastavalt subsidiaarsuse protokollile konsulteerima seadusandlikke volitusi omavate piirkondlike parlamentidega; kutsub komisjoni üles pöörama subsidiaarsuse kontrollimisel ning eriti oma subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse aastaaruannetes tähelepanu seadusandlike volitustega piirkondlike parlamentide rollile;

Tõenditel põhinev poliitika kujundamine

| 22. | rõhutab, kui tähtis on aruka reguleerimise tegevuskava ja uue regulatiivse lähenemisviisi väljatöötamine, tagamaks, et ELi õigusaktid teenivad oma eesmärki ning aitavad tulemuslikult kaasa tulevaste konkurentsivõime ja majanduskasvuga seotud probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtis on aruka reguleerimise tegevuskava ja uue regulatiivse lähenemisviisi väljatöötamine, tagamaks, et ELi õigusaktid teenivad oma eesmärki ning aitavad tulemuslikult kaasa tulevaste konkurentsivõime ja majanduskasvuga seotud probleemide lahendamisele;

| 23. | märgib, et mõjuhinnangutel on seadusandlikus protsessis otsustamise abivahendina suur tähtsus, ning juhib tähelepanu vajadusele sellega seoses subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alaseid küsimusi nõuetekohaselt kaaluda; |
| --- | --- |

23.

märgib, et mõjuhinnangutel on seadusandlikus protsessis otsustamise abivahendina suur tähtsus, ning juhib tähelepanu vajadusele sellega seoses subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alaseid küsimusi nõuetekohaselt kaaluda;

| 24. | rõhutab parlamendi pühendumust aruka reguleerimise tegevuskavas võetud kohustuste täitmisele ning ergutab igapäevaselt õigusloomealaste ülesannetega tegelevaid parlamendikomisjone kasutama parlamendi mõjuhindamise direktoraadi abi; tuletab meelde parlamendi ja nõukogu 2005. aasta institutsioonidevahelises ühises lähenemisviisis mõju hindamise alal võetud kohustust viia enne oluliste muudatuste vastuvõtmist läbi mõjuhinnangud ning kutsub parlamendikomisjone üles kasutama selle kohustuse täitmisel uue mõjuhindamise direktoraadi abi; |
| --- | --- |

24.

rõhutab parlamendi pühendumust aruka reguleerimise tegevuskavas võetud kohustuste täitmisele ning ergutab igapäevaselt õigusloomealaste ülesannetega tegelevaid parlamendikomisjone kasutama parlamendi mõjuhindamise direktoraadi abi; tuletab meelde parlamendi ja nõukogu 2005. aasta institutsioonidevahelises ühises lähenemisviisis mõju hindamise alal võetud kohustust viia enne oluliste muudatuste vastuvõtmist läbi mõjuhinnangud ning kutsub parlamendikomisjone üles kasutama selle kohustuse täitmisel uue mõjuhindamise direktoraadi abi;

| 25. | teeb ettepaneku, et muu hulgas peaks parlamendis mõjuhinnangute kaalumise süstemaatilisem käsitus hõlmama seda, et parlamendikomisjonid paluvad mõjuhindamise direktoraadil koostada esimese arvamuste vahetuse ajal arutamiseks kõikide mõjuhinnangute kohta lühikokkuvõtte; soovitab, et selline kokkuvõte hõlmaks lühiülevaadet mõjuhinnangu kvaliteedi kohta ning märkust olulisimate järelduste ja selle kohta, millised valdkonnad jäid komisjoni mõjuhinnangust välja; on seisukohal, et see tõhustaks tunduvalt parlamendi kontrolli õigusaktide eelnõude üle; |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku, et muu hulgas peaks parlamendis mõjuhinnangute kaalumise süstemaatilisem käsitus hõlmama seda, et parlamendikomisjonid paluvad mõjuhindamise direktoraadil koostada esimese arvamuste vahetuse ajal arutamiseks kõikide mõjuhinnangute kohta lühikokkuvõtte; soovitab, et selline kokkuvõte hõlmaks lühiülevaadet mõjuhinnangu kvaliteedi kohta ning märkust olulisimate järelduste ja selle kohta, millised valdkonnad jäid komisjoni mõjuhinnangust välja; on seisukohal, et see tõhustaks tunduvalt parlamendi kontrolli õigusaktide eelnõude üle;

| 26. | peab tähtsaks, et mõjuhindamise direktoraadi rakendatavad meetodid oleksid kooskõlas ja võrreldavad komisjoni vastu võetud käsitusega, ning kutsub parlamenti ja komisjoni üles tegema selles valdkonnas tihedat koostööd; |
| --- | --- |

26.

peab tähtsaks, et mõjuhindamise direktoraadi rakendatavad meetodid oleksid kooskõlas ja võrreldavad komisjoni vastu võetud käsitusega, ning kutsub parlamenti ja komisjoni üles tegema selles valdkonnas tihedat koostööd;

| 27. | tuletab meelde 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta ning ergutab nõukogu vastavalt 2003. aasta kokkuleppega võetud kohustustele viima lõpule töö sellise mehhanismi loomiseks, millega nõukogu saaks viia mõjuhinnangud läbi ilma põhjendamatute viivitusteta; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta ning ergutab nõukogu vastavalt 2003. aasta kokkuleppega võetud kohustustele viima lõpule töö sellise mehhanismi loomiseks, millega nõukogu saaks viia mõjuhinnangud läbi ilma põhjendamatute viivitusteta;

| 28. | ergutab komisjoni jätkama oma mõjuhinnangute käsituse parandamist; kutsub teda üles suurendama mõju hindamise komitee rolli ning eelkõige viima seadusandlike ettepanekute koostamise lõpule ja esitama need vaid juhul, kui mõju hindamise komitee on ettepanekud eelnevalt heaks kiitnud; |
| --- | --- |

28.

ergutab komisjoni jätkama oma mõjuhinnangute käsituse parandamist; kutsub teda üles suurendama mõju hindamise komitee rolli ning eelkõige viima seadusandlike ettepanekute koostamise lõpule ja esitama need vaid juhul, kui mõju hindamise komitee on ettepanekud eelnevalt heaks kiitnud;

Regulatiivse koormuse vähendamine

| 29. | kiidab heaks komisjoni teatise VKEde regulatiivse koormuse vähendamise kohta; peab tähtsaks, et komisjon järgiks õigusaktide väljatöötamisel põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, ning tunnustab komisjoni pühendumust ja soovi töötada välja praegusest parem käsitus ning kehtestada väikeettevõtjate jaoks lihtsam kord ja erandid; |
| --- | --- |

29.

kiidab heaks komisjoni teatise VKEde regulatiivse koormuse vähendamise kohta; peab tähtsaks, et komisjon järgiks õigusaktide väljatöötamisel põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, ning tunnustab komisjoni pühendumust ja soovi töötada välja praegusest parem käsitus ning kehtestada väikeettevõtjate jaoks lihtsam kord ja erandid;

| 30. | tuletab meelde parlamendi seisukohta regulatiivsete erandite tegemise küsimuses ning nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks VKEdele erandeid juhtudel, kui õigusnormid avaldaksid neile ebaproportsionaalset mõju ning kui nende lisamine õigusakti reguleerimisalasse ei ole mõistlikult põhjendatud; kiidab uut keskendumist VKE-testi rangele kohaldamisele ja näeb mikromõõtmes testi lahutamatut osa, milles hinnatakse süstemaatiliselt kõiki olemasolevaid võimalusi; toetab sellega seoses komisjoni seisukohta mikro-majandusüksuste lisamise kohta, viimased tuleks lisada õigusakti eelnõu reguleerimisalasse täiel määral ainult siis, kui need läbivad tugevdatud VKE-testi; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde parlamendi seisukohta regulatiivsete erandite tegemise küsimuses ning nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks VKEdele erandeid juhtudel, kui õigusnormid avaldaksid neile ebaproportsionaalset mõju ning kui nende lisamine õigusakti reguleerimisalasse ei ole mõistlikult põhjendatud; kiidab uut keskendumist VKE-testi rangele kohaldamisele ja näeb mikromõõtmes testi lahutamatut osa, milles hinnatakse süstemaatiliselt kõiki olemasolevaid võimalusi; toetab sellega seoses komisjoni seisukohta mikro-majandusüksuste lisamise kohta, viimased tuleks lisada õigusakti eelnõu reguleerimisalasse täiel määral ainult siis, kui need läbivad tugevdatud VKE-testi;

| 31. | tuletab komisjonile siiski meelde, et tõendamiskohustuse ümberpööramine ei tohiks automaatselt kaasa tuua keerukamaid õigusakte, mis on välja töötatud VKEdele mõtlemata; palub komisjonil püüda lihtsustada õigusakte igal võimalusel ning jätkata selliste ettepanekute ettevalmistamist ja esitamist, mis hõlmaksid õigusaktide koostamisel VKEde jaoks kergesti juurdepääsetavuse ja lihtsa rakendatavuse põhimõtte järgimist, seda ka juhul, kui võib kohaldada erandit; |
| --- | --- |

31.

tuletab komisjonile siiski meelde, et tõendamiskohustuse ümberpööramine ei tohiks automaatselt kaasa tuua keerukamaid õigusakte, mis on välja töötatud VKEdele mõtlemata; palub komisjonil püüda lihtsustada õigusakte igal võimalusel ning jätkata selliste ettepanekute ettevalmistamist ja esitamist, mis hõlmaksid õigusaktide koostamisel VKEde jaoks kergesti juurdepääsetavuse ja lihtsa rakendatavuse põhimõtte järgimist, seda ka juhul, kui võib kohaldada erandit;

| 32. | rõhutab, et komisjon peab tagama tõhustatud VKE-testi järjepideva kasutamise kõigis oma direktoraatides, ning kutsub liikmesriike üles arvestama samasuguseid kaalutlusi oma riigi otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et komisjon peab tagama tõhustatud VKE-testi järjepideva kasutamise kõigis oma direktoraatides, ning kutsub liikmesriike üles arvestama samasuguseid kaalutlusi oma riigi otsustusprotsessis;

| 33. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku õigusaktides erinevate olukordade arvessevõtmise kohta; nõuab, et kaalutaks sellise lähenemisviisi võimalikku tulevast kohaldamist kehtivate õigusaktide läbivaatamisel; |
| --- | --- |

33.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku õigusaktides erinevate olukordade arvessevõtmise kohta; nõuab, et kaalutaks sellise lähenemisviisi võimalikku tulevast kohaldamist kehtivate õigusaktide läbivaatamisel;

Järelmeetmed, järelkontrollimine ja tagasiside poliitika kujundamise tsüklile

| 34. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu parlamendi soovitused rakendamisega seotud teabe avaldamise kohta, mis aitab lahendada ülipüüdliku rakendamise probleemi; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde, et praeguste ja tulevaste koormuse vähendamise tegevuskavade edukuse tagamiseks ning selleks, et vältida õigusaktide erinevat tõlgendamist ja rakendamist, on vaja komisjoni ja liikmesriikide aktiivset koostööd; nõuab tungivalt, et liikmesriigid vähendaksid 2015. aastaks oma halduskoormust veel 25 %; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu parlamendi soovitused rakendamisega seotud teabe avaldamise kohta, mis aitab lahendada ülipüüdliku rakendamise probleemi; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde, et praeguste ja tulevaste koormuse vähendamise tegevuskavade edukuse tagamiseks ning selleks, et vältida õigusaktide erinevat tõlgendamist ja rakendamist, on vaja komisjoni ja liikmesriikide aktiivset koostööd; nõuab tungivalt, et liikmesriigid vähendaksid 2015. aastaks oma halduskoormust veel 25 %;

| 35. | peab heaks kavatsuseks ettepanekut koostada must nimekiri nende Euroopa Liidu institutsioonide kohta, kes taganevad õigusaktide lihtsustamisest; usub siiski, et rohkem asjalikkust õigusloome ettevalmistavas protsessis, millesse on kaasatud asjaomased sidusrühmad ja institutsioonid, samuti üldiste lihtsustamiskohustuste ja aruka reguleerimise tegevuskava järgimine kaotaksid sellise nimede avalikustamise vajaduse; soovitab sellele vaatamata avalikustada need liikmesriigid, kes on kõige suuremad direktiivide ülipüüdlikud rakendajad ning kellel esineb kõige rohkem rikkumisi ELi õigusaktide hilise, ebatäpse või puuduliku ülevõtmise alal; |
| --- | --- |

35.

peab heaks kavatsuseks ettepanekut koostada must nimekiri nende Euroopa Liidu institutsioonide kohta, kes taganevad õigusaktide lihtsustamisest; usub siiski, et rohkem asjalikkust õigusloome ettevalmistavas protsessis, millesse on kaasatud asjaomased sidusrühmad ja institutsioonid, samuti üldiste lihtsustamiskohustuste ja aruka reguleerimise tegevuskava järgimine kaotaksid sellise nimede avalikustamise vajaduse; soovitab sellele vaatamata avalikustada need liikmesriigid, kes on kõige suuremad direktiivide ülipüüdlikud rakendajad ning kellel esineb kõige rohkem rikkumisi ELi õigusaktide hilise, ebatäpse või puuduliku ülevõtmise alal;

| 36. | tuletab meelde oma eelnevaid avaldusi komisjoni konsultatsiooniprotsessi põhjaliku läbivaatamise vajaduse kohta ning ootab, et komisjon võtaks selles valdkonnas 2012. aasta lõpuks vastu parlamendi soovitused; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde oma eelnevaid avaldusi komisjoni konsultatsiooniprotsessi põhjaliku läbivaatamise vajaduse kohta ning ootab, et komisjon võtaks selles valdkonnas 2012. aasta lõpuks vastu parlamendi soovitused;

Järjepidevuse ja valvsuse tagamine

| 37. | rõhutab loetletud meetmete tähtsust ELi uue majanduskasvu edendamise seisukohast; tuletab sellega seoses meelde oma resolutsiooni aruka reguleerimise kohta ning palub komisjonil esitada ettepanekud regulatiivsete tasakaalustusmeetmete rakendamise kohta, mis nõuaksid, et enne uute, kulutusi kaasa toovate õigusaktide vastuvõtmist tuleb kindlaks teha võimalused vastavate kulutuste vähendamiseks; tuletab lisaks meelde oma toetavat seisukohta halduskoormuse vähendamise programmi pikendamisele ja selle kohaldamisala laiendamisele ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks 2013. aasta tööprogrammis vastu tegevuskava, mille eesmärk oleks vähendada üleüldist regulatiivset koormust; |
| --- | --- |

37.

rõhutab loetletud meetmete tähtsust ELi uue majanduskasvu edendamise seisukohast; tuletab sellega seoses meelde oma resolutsiooni aruka reguleerimise kohta ning palub komisjonil esitada ettepanekud regulatiivsete tasakaalustusmeetmete rakendamise kohta, mis nõuaksid, et enne uute, kulutusi kaasa toovate õigusaktide vastuvõtmist tuleb kindlaks teha võimalused vastavate kulutuste vähendamiseks; tuletab lisaks meelde oma toetavat seisukohta halduskoormuse vähendamise programmi pikendamisele ja selle kohaldamisala laiendamisele ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks 2013. aasta tööprogrammis vastu tegevuskava, mille eesmärk oleks vähendada üleüldist regulatiivset koormust;

*

* *

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

(3)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 15.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0381.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0377.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0259.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/122

---

Neljapäev, 13. september 2012ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegia

P7_TA(2012)0341

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta (2011/2310(INI))

2013/C 353 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” (KOM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” (KOM(2011)0782),

| — | võttes arvesse nõukogus 14. juunil 2010 vastu võetud järeldusi Euroopa Liidu Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 14. juunil 2010 vastu võetud järeldusi Euroopa Liidu Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta,

| — | võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat ja ELi Doonau piirkonna strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat ja ELi Doonau piirkonna strateegiat,

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta (1),

| — | võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” kohta (ECO/306), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” kohta (ECO/306),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust komisjoni teatise „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust komisjoni teatise „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia väljatöötamine” kohta,

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb eesmärki nr 3: piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb eesmärki nr 3: piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0222/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0222/2012),

| A. | arvestades, et Atlandi ookeani piirkonda iseloomustavad mitmed Euroopa tasandi poliitilisi reageeringuid nõudvad asjaolud:






  — | tegemist on dünaamilise merepiirkonnaga, |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et Atlandi ookeani piirkonda iseloomustavad mitmed Euroopa tasandi poliitilisi reageeringuid nõudvad asjaolud:

—

tegemist on dünaamilise merepiirkonnaga,

| — | piirkonna merekeskkond on ohustatud, |
| --- | --- |

—

piirkonna merekeskkond on ohustatud,

| — | tegu on ELi läänepoolse sissepääsuga, |
| --- | --- |

—

tegu on ELi läänepoolse sissepääsuga,

| — | tegu on ELi äärepoolse alaga; |
| --- | --- |

—

tegu on ELi äärepoolse alaga;

| B. | arvestades, et Euroopa kriis on olukorda halvendanud ja Atlandi ookeani paljude piirkondade arengutasemes on toimunud tagasilangus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa kriis on olukorda halvendanud ja Atlandi ookeani paljude piirkondade arengutasemes on toimunud tagasilangus;

| C. | arvestades, et Atlandi ookeani piirkonna moodustavad üsna erinevad territooriumid, neist paljud ei ole saavutanud ELi keskmist sissetulekute taset ning seega kuuluvad endiselt Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lähenemiseesmärgi alla; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Atlandi ookeani piirkonna moodustavad üsna erinevad territooriumid, neist paljud ei ole saavutanud ELi keskmist sissetulekute taset ning seega kuuluvad endiselt Euroopa ühtekuuluvuspoliitika lähenemiseesmärgi alla;

| D. | arvestades, et Atlandi ookeani piirkonna elavdamiseks on oluline makropiirkondlik strateegia, mis võimaldab ühist lähenemisviisi selleks et:






  — | käsitleda Atlandi ookeani riikide ja piirkondade ühiseid probleeme ja küsimusi; |
| --- | --- | --- |

D.

arvestades, et Atlandi ookeani piirkonna elavdamiseks on oluline makropiirkondlik strateegia, mis võimaldab ühist lähenemisviisi selleks et:

—

käsitleda Atlandi ookeani riikide ja piirkondade ühiseid probleeme ja küsimusi;

| — | soodustada koostoimet ruumilise planeerimise poliitika erinevate vahendite ja tegevustasandite vahel; |
| --- | --- |

—

soodustada koostoimet ruumilise planeerimise poliitika erinevate vahendite ja tegevustasandite vahel;

| — | kaasata sidusrühmi (erasektor, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid) ruumilise planeerimise poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

—

kaasata sidusrühmi (erasektor, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid) ruumilise planeerimise poliitika väljatöötamisse ja rakendamisse;

| E. | arvestades, et strateegia peaks hõlmama kõiki ELi Atlandi ookeani piirkondi, sealhulgas La Manche’i ja Iiri mere rannikualasid, äärepoolseimaid piirkondi ning ülemeremaid ja -territooriume, ning võtma arvesse Atlandi ookeani piirkondade ja Põhjamere piirkondade vastastikust mõju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et strateegia peaks hõlmama kõiki ELi Atlandi ookeani piirkondi, sealhulgas La Manche’i ja Iiri mere rannikualasid, äärepoolseimaid piirkondi ning ülemeremaid ja -territooriume, ning võtma arvesse Atlandi ookeani piirkondade ja Põhjamere piirkondade vastastikust mõju;

| F. | arvestades, et peame saavutama nimetatud territooriumide keskkonnasäästliku ning sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutliku arengu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et peame saavutama nimetatud territooriumide keskkonnasäästliku ning sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutliku arengu;

Atlandi ookeani ruumilise planeerimise poliitika

| 1. | soovib, et strateegias võetaks vastu laiem käsitlusviis ning sel eesmärgil lepitaks kokku Atlandi ookeani piirkonna tulevases strateegilises arengusuunas, strateegia peaks hõlmama territoriaalset mõõdet, arendama maa- ja mereühendusi ning kehtestama raamistiku, et paremini juhtida Atlandi ookeani piirkonna mere- ja maismaa-alade planeerimispoliitikat; |
| --- | --- |

1.

soovib, et strateegias võetaks vastu laiem käsitlusviis ning sel eesmärgil lepitaks kokku Atlandi ookeani piirkonna tulevases strateegilises arengusuunas, strateegia peaks hõlmama territoriaalset mõõdet, arendama maa- ja mereühendusi ning kehtestama raamistiku, et paremini juhtida Atlandi ookeani piirkonna mere- ja maismaa-alade planeerimispoliitikat;

| 2. | nõuab, et olemasolevate makropiirkondlike ja muude riigiüleste strateegiate arendamisest saadud väärt õppetunde võetaks Atlandi ookeani piirkonna strateegia protsessis täielikult arvesse, eeskätt sellistes küsimustes nagu juhtimine, poliitika väljatöötamine, kommunikatsioon ja isevastutus, eesmärgid ja hindamine; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et olemasolevate makropiirkondlike ja muude riigiüleste strateegiate arendamisest saadud väärt õppetunde võetaks Atlandi ookeani piirkonna strateegia protsessis täielikult arvesse, eeskätt sellistes küsimustes nagu juhtimine, poliitika väljatöötamine, kommunikatsioon ja isevastutus, eesmärgid ja hindamine;

| 3. | usub, et ühtekuuluvuspoliitika on põhivahend selleks, et lahendada ELi territoriaalpoliitika probleeme ja ergutada makropiirkonna piirkondade sisemist arengut; |
| --- | --- |

3.

usub, et ühtekuuluvuspoliitika on põhivahend selleks, et lahendada ELi territoriaalpoliitika probleeme ja ergutada makropiirkonna piirkondade sisemist arengut;

| 4. | nõuab, et strateegias ja selle tegevuskavas pandaks suurt rõhku töökohtadele, majanduskasvule ja investeeringutele nii mereäärsetes kui ka sisemaa piirkondades; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et strateegias ja selle tegevuskavas pandaks suurt rõhku töökohtadele, majanduskasvule ja investeeringutele nii mereäärsetes kui ka sisemaa piirkondades;

| 5. | nõuab, et loodaks Atlandi ookeani merepiirkonna alaline ruumilise planeerimise struktuur, mille moodustavad sinna kuuluvad piirkonnad ja liikmesriigid ning Euroopa Komisjon, et kindlaksmääratud strateegiat kooskõlastada ning valdkonnaüleselt ja riikidevaheliselt tegevuskava rakendamist jälgida; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et loodaks Atlandi ookeani merepiirkonna alaline ruumilise planeerimise struktuur, mille moodustavad sinna kuuluvad piirkonnad ja liikmesriigid ning Euroopa Komisjon, et kindlaksmääratud strateegiat kooskõlastada ning valdkonnaüleselt ja riikidevaheliselt tegevuskava rakendamist jälgida;

| 6. | on seisukohal, et mere- ja merendusalaste andmete integreeritud haldamine liidu tasandil on väga oluline merega seotud võimaluste kasutamiseks; palub komisjonil jätkata praeguseid jõupingutusi, et parandada andmete haldamist ja kättesaadavust; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et mere- ja merendusalaste andmete integreeritud haldamine liidu tasandil on väga oluline merega seotud võimaluste kasutamiseks; palub komisjonil jätkata praeguseid jõupingutusi, et parandada andmete haldamist ja kättesaadavust;

| 7. | leiab, et ökoloogilise tasakaalu ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ning CO2-jalajälje vähendamine Atlandi ookeanis nõuavad jõulist tegutsemist; |
| --- | --- |

7.

leiab, et ökoloogilise tasakaalu ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ning CO2-jalajälje vähendamine Atlandi ookeanis nõuavad jõulist tegutsemist;

| 8. | on seisukohal, et merekalapüük, eelkõige väikesemahuline ja rannapüük ning vesiviljelus, peavad olema tähtsal kohal merenduse planeerimispoliitikas, sest need võivad otsustavalt kaasa aidata suuremale majanduskasvule, heaolule ja töökohtade loomisele; on arvamusel, et piirkondlik lähenemine ühise kalanduspoliitika raames võimaldab rakendada ökosüsteemil põhinevat halduskorraldust, mis vastab Atlandi ookeani piirkonna vajadustele, ning sellega seoses palub, et komisjon peaks eelnevalt konsultatsioone piirkondlike nõuandekomisjonidega ühise kalanduspoliitika ja majandamiskavade rakendamiseks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et merekalapüük, eelkõige väikesemahuline ja rannapüük ning vesiviljelus, peavad olema tähtsal kohal merenduse planeerimispoliitikas, sest need võivad otsustavalt kaasa aidata suuremale majanduskasvule, heaolule ja töökohtade loomisele; on arvamusel, et piirkondlik lähenemine ühise kalanduspoliitika raames võimaldab rakendada ökosüsteemil põhinevat halduskorraldust, mis vastab Atlandi ookeani piirkonna vajadustele, ning sellega seoses palub, et komisjon peaks eelnevalt konsultatsioone piirkondlike nõuandekomisjonidega ühise kalanduspoliitika ja majandamiskavade rakendamiseks;

| 9. | nõuab kohalike, piirkondlike ja piiriüleste partnerluste loomist eesmärgiga parandada Atlandi ookeanil riskide ennetamise ja juhtimise suutlikkust seoses õnnetusjuhtumite, loodusõnnetuste ja kriminaalse tegevusega merel ja maismaal (piraatlus, salakaubavedu, ebaseaduslik kalapüük jms), samuti nõuab piisavate ja paindlike mehhanismide loomist tekkinud kahju asendamiseks ja hüvitamiseks; nõuab Euroopa rannavalve loomist; |
| --- | --- |

9.

nõuab kohalike, piirkondlike ja piiriüleste partnerluste loomist eesmärgiga parandada Atlandi ookeanil riskide ennetamise ja juhtimise suutlikkust seoses õnnetusjuhtumite, loodusõnnetuste ja kriminaalse tegevusega merel ja maismaal (piraatlus, salakaubavedu, ebaseaduslik kalapüük jms), samuti nõuab piisavate ja paindlike mehhanismide loomist tekkinud kahju asendamiseks ja hüvitamiseks; nõuab Euroopa rannavalve loomist;

| 10. | nõuab olemasolevate laevaseiresüsteemide parandamist, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) tugevdatud pädevuse kohest rakendamist ja andmevahetuslepingute sõlmimist pädevate asutuste vahel, mis võimaldaks laevu tuvastada ja jälgida ning võidelda selliste ohtudega nagu piiriülene kuritegevus, salakaubavedu, ebaseaduslik kalapüük ja kaubandus; rõhutab, et on vaja edendada Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) kasutuselevõttu ja rakendamist otsingu- ja päästeteenuse tugisüsteemide toetamiseks Atlandi ookeanil; tuletab meelde vajadust tagada alaline ELi-poolne rahastamine ülemaailmsele keskkonna- ja turvaseire programmile (GMES), mis eelkõige aitab ennetada ja ohjata riske merel; |
| --- | --- |

10.

nõuab olemasolevate laevaseiresüsteemide parandamist, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) tugevdatud pädevuse kohest rakendamist ja andmevahetuslepingute sõlmimist pädevate asutuste vahel, mis võimaldaks laevu tuvastada ja jälgida ning võidelda selliste ohtudega nagu piiriülene kuritegevus, salakaubavedu, ebaseaduslik kalapüük ja kaubandus; rõhutab, et on vaja edendada Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) kasutuselevõttu ja rakendamist otsingu- ja päästeteenuse tugisüsteemide toetamiseks Atlandi ookeanil; tuletab meelde vajadust tagada alaline ELi-poolne rahastamine ülemaailmsele keskkonna- ja turvaseire programmile (GMES), mis eelkõige aitab ennetada ja ohjata riske merel;

| 11. | on seisukohal, et strateegia territoriaalne mõõde on väga oluline sel eesmärgil, et parandada Atlandi ookeani piirkondade ligipääsetavust, seejuures tuleks keskenduda Atlandi ookeani piirkonna ühendustele Euroopa maismaaga, siduda transpordi-, energia- ja teabevõrgud, arendada sisemaa maa- ja linnapiirkondi ning parandada maa- ja mereühendusi, sh äärepoolseimate piirkondade ja saartega; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et strateegia territoriaalne mõõde on väga oluline sel eesmärgil, et parandada Atlandi ookeani piirkondade ligipääsetavust, seejuures tuleks keskenduda Atlandi ookeani piirkonna ühendustele Euroopa maismaaga, siduda transpordi-, energia- ja teabevõrgud, arendada sisemaa maa- ja linnapiirkondi ning parandada maa- ja mereühendusi, sh äärepoolseimate piirkondade ja saartega;

| 12. | on arvamusel, et meremagistraalid võimaldavad avada Atlandi ookeani piirkondi, edendada kaubavahetust, stimuleerida sadamate majanduslikku tegevust, elavdada turismi ja vähendada CO2 heitkoguseid; peab tähtsaks, et CO2 heitkoguste vähendamise meetmetes võetaks arvesse meritsi toimuvat kaubavahetust Atlandi ookeanil ja äärepoolseimate piirkondade eripära, sest nendes piirkondades on meritsi kauba- ja reisijatevedu ülioluline, kui taotleme territoriaalset, sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; nõuab, et meremagistraalid oleksid abikõlblikud toetuse saamiseks Euroopa Ühendamise Rahastult; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et meremagistraalid võimaldavad avada Atlandi ookeani piirkondi, edendada kaubavahetust, stimuleerida sadamate majanduslikku tegevust, elavdada turismi ja vähendada CO2 heitkoguseid; peab tähtsaks, et CO2 heitkoguste vähendamise meetmetes võetaks arvesse meritsi toimuvat kaubavahetust Atlandi ookeanil ja äärepoolseimate piirkondade eripära, sest nendes piirkondades on meritsi kauba- ja reisijatevedu ülioluline, kui taotleme territoriaalset, sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; nõuab, et meremagistraalid oleksid abikõlblikud toetuse saamiseks Euroopa Ühendamise Rahastult;

| 13. | leiab, et meremagistraalide jätkusuutlikkuse ja strateegiaga „Euroopa 2020” kooskõla tagamiseks tuleb välja töötada konkreetsed soovitused laevade kohta, eesmärgiga edendada väikese süsinikdioksiidiheitega käivitussüsteemide kasutuselevõttu ja selliste ehitusnõuete rakendamist, mis on tõhususe, mugavuse, võimsuse, turvalisuse, asukoha määramise ja telekommunikatsiooni suhtes ranged; rõhutab, et sellised soovitused peaksid keskenduma sellele, kuidas parandada selle transpordiliigi tõhusust, tagada keskkonnakaitse ja hõlbustada selle transpordiliigi integreerimist teiste transpordivõrgustike ja -liikidega; |
| --- | --- |

13.

leiab, et meremagistraalide jätkusuutlikkuse ja strateegiaga „Euroopa 2020” kooskõla tagamiseks tuleb välja töötada konkreetsed soovitused laevade kohta, eesmärgiga edendada väikese süsinikdioksiidiheitega käivitussüsteemide kasutuselevõttu ja selliste ehitusnõuete rakendamist, mis on tõhususe, mugavuse, võimsuse, turvalisuse, asukoha määramise ja telekommunikatsiooni suhtes ranged; rõhutab, et sellised soovitused peaksid keskenduma sellele, kuidas parandada selle transpordiliigi tõhusust, tagada keskkonnakaitse ja hõlbustada selle transpordiliigi integreerimist teiste transpordivõrgustike ja -liikidega;

| 14. | peab vältimatuks parandada Atlandi ookeani piirkondade ühendust ülejäänud Euroopaga, selleks tuleks investeerida mitmeid transpordiliike ühendavatesse transpordiinfrastruktuuridesse; |
| --- | --- |

14.

peab vältimatuks parandada Atlandi ookeani piirkondade ühendust ülejäänud Euroopaga, selleks tuleks investeerida mitmeid transpordiliike ühendavatesse transpordiinfrastruktuuridesse;

| 15. | rõhutab, et vaja on tulemuslikku piiriülest kooskõlastamist ja koostööd, et rajada ja kasutusele võtta maantee- ja raudteeinfrastruktuur, mis hõlmaks kiirraudteeliine, lennuvälju, meresadamaid, siseveesadamaid, sisemaaterminale ja logistikaparke, et kujundada välja jätkusuutlikum ja mitmeliigiline transpordisüsteem; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vaja on tulemuslikku piiriülest kooskõlastamist ja koostööd, et rajada ja kasutusele võtta maantee- ja raudteeinfrastruktuur, mis hõlmaks kiirraudteeliine, lennuvälju, meresadamaid, siseveesadamaid, sisemaaterminale ja logistikaparke, et kujundada välja jätkusuutlikum ja mitmeliigiline transpordisüsteem;

| 16. | rõhutab sadamate majanduslikku ja territoriaalset tähtsust ning on arvamusel, et ühendused sisemaaga raudteed ja jõgesid pidi on sadamate konkurentsivõimelisuse alustingimuseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab sadamate majanduslikku ja territoriaalset tähtsust ning on arvamusel, et ühendused sisemaaga raudteed ja jõgesid pidi on sadamate konkurentsivõimelisuse alustingimuseks;

| 17. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni üleeuroopaliste transpordivõrkude põhivõrgu ettepanekutest puudub kogu Atlandi ookeani piirkonda hõlmav koridor ja et sellesse põhivõrku on pakutud liiga vähe Atlandi ookeani sadamaid; peab vajalikuks kaasata sellesse võrku veel teisi Atlandi sadamaid sõlmsadamatena ja kavatseb esitada sellekohased ettepanekud; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni üleeuroopaliste transpordivõrkude põhivõrgu ettepanekutest puudub kogu Atlandi ookeani piirkonda hõlmav koridor ja et sellesse põhivõrku on pakutud liiga vähe Atlandi ookeani sadamaid; peab vajalikuks kaasata sellesse võrku veel teisi Atlandi sadamaid sõlmsadamatena ja kavatseb esitada sellekohased ettepanekud;

| 18. | tuletab meelde ühtse Euroopa taeva loomise eeliseid, et tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust piirkondlike lennujaamade vahelise liikluse suurendamisega kogu liidus, ning seepärast kutsub komisjoni üles tagama määratud tähtaja jooksul funktsionaalsete õhuruumiosade kasutus selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde ühtse Euroopa taeva loomise eeliseid, et tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust piirkondlike lennujaamade vahelise liikluse suurendamisega kogu liidus, ning seepärast kutsub komisjoni üles tagama määratud tähtaja jooksul funktsionaalsete õhuruumiosade kasutus selle eesmärgi saavutamiseks;

Atlandi piirkonna tööstuspoliitika

| 19. | loodab, et strateegia toetab Atlandi ookeani piirkonna dünaamiliste majandussektorite konkurentsivõimet kohase tööstuspoliitika kaudu; on sellega seoses veendunud, et riigiasutused peavad toetama erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni, klastrite loomise ja VKEde toetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

loodab, et strateegia toetab Atlandi ookeani piirkonna dünaamiliste majandussektorite konkurentsivõimet kohase tööstuspoliitika kaudu; on sellega seoses veendunud, et riigiasutused peavad toetama erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni, klastrite loomise ja VKEde toetamise valdkonnas;

| 20. | nõuab erilist tähelepanu piirkondadele, kus toimub ettevõtete ja sektorite ümberstruktureerimine, samuti ettevõtete tegevuse lõpetamine ja tootmise mujale viimine, eesmärgiga edendada nende piirkondade taasindustrialiseerimist, luues selleks koostoimet sadamategevuse, logistika ja suurema lisandväärtusega abitööstusharude arendamise vahel; palub samuti luua mehhanismi, mille abil jagada edukaid tööstustavasid Atlandi kaare piirkondade vahel; |
| --- | --- |

20.

nõuab erilist tähelepanu piirkondadele, kus toimub ettevõtete ja sektorite ümberstruktureerimine, samuti ettevõtete tegevuse lõpetamine ja tootmise mujale viimine, eesmärgiga edendada nende piirkondade taasindustrialiseerimist, luues selleks koostoimet sadamategevuse, logistika ja suurema lisandväärtusega abitööstusharude arendamise vahel; palub samuti luua mehhanismi, mille abil jagada edukaid tööstustavasid Atlandi kaare piirkondade vahel;

| 21. | on seisukohal, et strateegia peaks edendama mere- ja merendusuuringuid ning lihtsustama ettevõtete juurdepääsu uurimistulemustele, et parandada teaduslikult põhjendatud teadmisi merekeskkonnast, ergutada merendustööstuse innovatsiooni ja võimaldada mereressursside säästvat kasutust; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et strateegia peaks edendama mere- ja merendusuuringuid ning lihtsustama ettevõtete juurdepääsu uurimistulemustele, et parandada teaduslikult põhjendatud teadmisi merekeskkonnast, ergutada merendustööstuse innovatsiooni ja võimaldada mereressursside säästvat kasutust;

| 22. | on arvamusel, et strateegia peaks sisaldama ambitsioonikat sotsiaalset mõõdet, et edendada merenduselukutsete koolitust ja noorte asumist merendusalastele töökohtadele, selleks tuleks tugevdada praegu merendusega seotud tööhõivestruktuure ja nende võimet kinnistada elanikkonda rannikualadel, samuti tuleks luua uusi erialasid, mis aitaksid kaasa kalanduspiirkondade jätkusuutlikule arengule ja parandaksid elukvaliteeti neis piirkondades; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et strateegia peaks sisaldama ambitsioonikat sotsiaalset mõõdet, et edendada merenduselukutsete koolitust ja noorte asumist merendusalastele töökohtadele, selleks tuleks tugevdada praegu merendusega seotud tööhõivestruktuure ja nende võimet kinnistada elanikkonda rannikualadel, samuti tuleks luua uusi erialasid, mis aitaksid kaasa kalanduspiirkondade jätkusuutlikule arengule ja parandaksid elukvaliteeti neis piirkondades;

| 23. | rõhutab, et taastuv mereenergia kujutab endast tulevikutööstust, mis aitab leevendada kliimamuutuse mõju ja vähendada ELi energiasõltuvust, saavutada suuremat energiasäästvust Atlandi ookeani piirkondades ja täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärke; tõdeb, et Atlandi ookeani piirkond on eriti soodus selliste energiaallikate edendamiseks, ja on seisukohal, et lisaks erainvesteeringutele on vaja riiklikult toetada asjaomaseid tehnoloogiaid, eriti avamere tuuleenergiat ning laine- ja loodete energiat; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et taastuv mereenergia kujutab endast tulevikutööstust, mis aitab leevendada kliimamuutuse mõju ja vähendada ELi energiasõltuvust, saavutada suuremat energiasäästvust Atlandi ookeani piirkondades ja täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärke; tõdeb, et Atlandi ookeani piirkond on eriti soodus selliste energiaallikate edendamiseks, ja on seisukohal, et lisaks erainvesteeringutele on vaja riiklikult toetada asjaomaseid tehnoloogiaid, eriti avamere tuuleenergiat ning laine- ja loodete energiat;

| 24. | rõhutab, et meretransport Atlandi ookeani rannikul ning ühendused äärepoolseimate piirkondade ja sisemaa piirkondade vahel on strateegilise tähtsusega; kutsub komisjoni üles esitama meetmeid, millega lihtsustada haldusformaalsusi sadamates, ilma et see vähendaks võimet kontrollida toimingute ja lasti nõuetele vastavust; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et meretransport Atlandi ookeani rannikul ning ühendused äärepoolseimate piirkondade ja sisemaa piirkondade vahel on strateegilise tähtsusega; kutsub komisjoni üles esitama meetmeid, millega lihtsustada haldusformaalsusi sadamates, ilma et see vähendaks võimet kontrollida toimingute ja lasti nõuetele vastavust;

| 25. | rõhutab merendustööstuse majanduslikku kaalu Atlandi ookeani piirkonnas, majanduslikult eriti oluline on laevaehitustööstus, mis on mõnes Atlandi ookeani piirkonnas praegu väga raskes seisus ja mille jaoks komisjon peab välja pakkuma lahendusi; palub komisjonil taaskäivitada algatus LeaderSHIP 2015, et parandada selle sektori konkurentsivõimelisust rahvusvahelisel turul; |
| --- | --- |

25.

rõhutab merendustööstuse majanduslikku kaalu Atlandi ookeani piirkonnas, majanduslikult eriti oluline on laevaehitustööstus, mis on mõnes Atlandi ookeani piirkonnas praegu väga raskes seisus ja mille jaoks komisjon peab välja pakkuma lahendusi; palub komisjonil taaskäivitada algatus LeaderSHIP 2015, et parandada selle sektori konkurentsivõimelisust rahvusvahelisel turul;

| 26. | rõhutab merekalapüügi ja vesiviljeluse tähtsust Atlandi ookeani piirkonnas ning pooldab riiklike toetuste eraldamist kalalaevade uuendamiseks ja moderniseerimiseks, samuti pooldab rannalähedase kalapüügi ja karpide püügi eristamist nende omapärast ja potentsiaalist lähtuvalt; |
| --- | --- |

26.

rõhutab merekalapüügi ja vesiviljeluse tähtsust Atlandi ookeani piirkonnas ning pooldab riiklike toetuste eraldamist kalalaevade uuendamiseks ja moderniseerimiseks, samuti pooldab rannalähedase kalapüügi ja karpide püügi eristamist nende omapärast ja potentsiaalist lähtuvalt;

| 27. | rõhutab, kui tähtis on edendada sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt jätkusuutlikke turismiliike, mis pakuks Atlandi ookeani piirkonnale suurt lisandväärtust ning samal ajal kaitseksid selle ökosüsteemi ja elurikkust; juhib tähelepanu sellele, et mereturismi toetamisega edendatakse sportimist ja hoogustatakse kruiisiturismi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui tähtis on edendada sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt jätkusuutlikke turismiliike, mis pakuks Atlandi ookeani piirkonnale suurt lisandväärtust ning samal ajal kaitseksid selle ökosüsteemi ja elurikkust; juhib tähelepanu sellele, et mereturismi toetamisega edendatakse sportimist ja hoogustatakse kruiisiturismi;

| 28. | rõhutab Atlandi ookeani merepõhja loodusvarade rikkust ning leiab, et strateegia peaks lihtsustama nende uurimist ja säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

28.

rõhutab Atlandi ookeani merepõhja loodusvarade rikkust ning leiab, et strateegia peaks lihtsustama nende uurimist ja säästvat kasutamist;

Tegevuskava aastateks 2014–2020

| 29. | nõuab strateegiale välismõõdet, et arendada edasi teatud eesmärke ja tõmmata olemasolevate võimaluste ärakasutamiseks ligi rahvusvahelisi investeeringuid, ning arvab, et Atlandi ookeani piirkonna turundamine kohana, kuhu investeerida, mida külastada ja kus äriga tegeleda, peab olema tegevuskava põhielement; |
| --- | --- |

29.

nõuab strateegiale välismõõdet, et arendada edasi teatud eesmärke ja tõmmata olemasolevate võimaluste ärakasutamiseks ligi rahvusvahelisi investeeringuid, ning arvab, et Atlandi ookeani piirkonna turundamine kohana, kuhu investeerida, mida külastada ja kus äriga tegeleda, peab olema tegevuskava põhielement;

| 30. | kutsub komisjoni üles looma Atlandi makropiirkonna ja esitama tegevuskava strateegia rakendamiseks aastatel 2014–2020; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles looma Atlandi makropiirkonna ja esitama tegevuskava strateegia rakendamiseks aastatel 2014–2020;

| 31. | nõuab, et tegevuskava väljatöötamisel, rakendamisel, hindamisel ja läbivaatamisel kasutataks mitmetasandilist juhtimismeetodit, kuhu oleks tihedalt kaasatud piirkondlikud ja kohalikud asutused, Atlandi ookeani äärsed liikmesriigid, erasektori sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et tegevuskava väljatöötamisel, rakendamisel, hindamisel ja läbivaatamisel kasutataks mitmetasandilist juhtimismeetodit, kuhu oleks tihedalt kaasatud piirkondlikud ja kohalikud asutused, Atlandi ookeani äärsed liikmesriigid, erasektori sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| 32. | rõhutab, et tegevuskava peaks kasutama olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid, mitte looma uusi eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et tegevuskava peaks kasutama olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid, mitte looma uusi eelarvevahendeid;

| 33. | nõuab tegevuskava sidumist ELi regionaalpoliitikaga, integreeritud merenduspoliitikaga, teadus- ja innovatsioonipoliitika (Horisont 2020) ja Euroopa Ühendamise Rahastuga; on arvamusel, et oluline on luua koostoimet teiste ELi poliitikavaldkondadega, näiteks teadusuuringute ja innovatsiooni, transpordi, keskkonna, energia, tehnoloogia, turismi, kalanduse ja vesiviljeluse ning rahvusvahelise koostöö vallas; |
| --- | --- |

33.

nõuab tegevuskava sidumist ELi regionaalpoliitikaga, integreeritud merenduspoliitikaga, teadus- ja innovatsioonipoliitika (Horisont 2020) ja Euroopa Ühendamise Rahastuga; on arvamusel, et oluline on luua koostoimet teiste ELi poliitikavaldkondadega, näiteks teadusuuringute ja innovatsiooni, transpordi, keskkonna, energia, tehnoloogia, turismi, kalanduse ja vesiviljeluse ning rahvusvahelise koostöö vallas;

| 34. | rõhutab Euroopa Investeerimispanga, projektivõlakirjade ning avaliku ja erasektori partnerluste olulist rolli strateegiast tulenevate investeeringute rahastamisel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab Euroopa Investeerimispanga, projektivõlakirjade ning avaliku ja erasektori partnerluste olulist rolli strateegiast tulenevate investeeringute rahastamisel;

| 35. | nõuab tungivalt, et tulevane Atlandi strateegia peab tuginema strateegia „Euroopa 2020” temaatilistele sammastele, see võimaldab temaatilise sisu terviklikult seostada valdkondlike poliitikameetmetega; on selles suhtes seisukohal, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluva viie fondi jaoks järgmise programmitöö perioodiks kavandatavad eesmärgid ja teemavaldkonnad peaksid moodustama tegevuskava raamistiku; rõhutab järgmiseid eesmärke: teaduse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine, VKEde konkurentsivõime suurendamine, vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine ning säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamine; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et tulevane Atlandi strateegia peab tuginema strateegia „Euroopa 2020” temaatilistele sammastele, see võimaldab temaatilise sisu terviklikult seostada valdkondlike poliitikameetmetega; on selles suhtes seisukohal, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluva viie fondi jaoks järgmise programmitöö perioodiks kavandatavad eesmärgid ja teemavaldkonnad peaksid moodustama tegevuskava raamistiku; rõhutab järgmiseid eesmärke: teaduse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine, VKEde konkurentsivõime suurendamine, vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine ning säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamine;

| 36. | nõuab, et partnerluslepingud ja rakenduskavad oleksid kohustuslikult seotud oma makropiirkondlike strateegiate vastavate prioriteetidega, et tagada rakenduskavade meetmete ja makropiirkondlike strateegiate tihe kooskõlastatus, selle tulemusel kasutatakse struktuurifonde palju tõhusamalt ja luuakse lisandväärtust piirkondlikul tasandil; rõhutab, et selline kohustuslik sidumine ei kehti üksnes rakenduskavade kohta, mis kuuluvad ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi alla (INTERREG), vaid ka iga konkreetse Atlandi ookeani piirkonna rakenduskava kohta; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et partnerluslepingud ja rakenduskavad oleksid kohustuslikult seotud oma makropiirkondlike strateegiate vastavate prioriteetidega, et tagada rakenduskavade meetmete ja makropiirkondlike strateegiate tihe kooskõlastatus, selle tulemusel kasutatakse struktuurifonde palju tõhusamalt ja luuakse lisandväärtust piirkondlikul tasandil; rõhutab, et selline kohustuslik sidumine ei kehti üksnes rakenduskavade kohta, mis kuuluvad ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi alla (INTERREG), vaid ka iga konkreetse Atlandi ookeani piirkonna rakenduskava kohta;

| 37. | toetab seda, et tunnustada ja arvesse võtta olemasolevaid territoriaalse koostöö strateegiaid, projekte ja kogemusi, mis võivad anda tegevussuundi ning poliitilisi ja tegevuslikke prioriteete tegevuskava jaoks; nõuab, et strateegiaga seotud tulevaste territoriaalse koostöö programmide väljatöötamisel ja rakendamisel võetaks nõuetekohaselt arvesse tegevuskava; on lisaks veendunud, et Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi riikidevahelise haru raames tuleks anda tegevuskava rakendamisel tehnilist abi, lihtsustades eelkõige heade tavade vahetamist ja koostöövõrgustike loomist; |
| --- | --- |

37.

toetab seda, et tunnustada ja arvesse võtta olemasolevaid territoriaalse koostöö strateegiaid, projekte ja kogemusi, mis võivad anda tegevussuundi ning poliitilisi ja tegevuslikke prioriteete tegevuskava jaoks; nõuab, et strateegiaga seotud tulevaste territoriaalse koostöö programmide väljatöötamisel ja rakendamisel võetaks nõuetekohaselt arvesse tegevuskava; on lisaks veendunud, et Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi riikidevahelise haru raames tuleks anda tegevuskava rakendamisel tehnilist abi, lihtsustades eelkõige heade tavade vahetamist ja koostöövõrgustike loomist;

| 38. | on seisukohal, et mitut piirkonda ja mitut fondi hõlmavad rakenduskavad ning integreeritud territoriaalsed investeeringud on eriti kasulikud vahendid, et tegevuskava rakendamist lihtsustada; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et mitut piirkonda ja mitut fondi hõlmavad rakenduskavad ning integreeritud territoriaalsed investeeringud on eriti kasulikud vahendid, et tegevuskava rakendamist lihtsustada;

| 39. | teeb ettepaneku, et asjaomaste programmide iga-aastased rakendusaruanded sisaldaksid hinnangut selle kohta, kuidas programmid aitavad kaasa Atlandi strateegia eesmärkide täitmisele ja tegevuskava rakendamisele; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku, et asjaomaste programmide iga-aastased rakendusaruanded sisaldaksid hinnangut selle kohta, kuidas programmid aitavad kaasa Atlandi strateegia eesmärkide täitmisele ja tegevuskava rakendamisele;

| 40. | juhib tähelepanu äärepoolseimate piirkondade potentsiaalile toimida uurimis- ja arendustegevuse looduslike laboratooriumidena taastuvenergia ja meremajanduse valdkonnas; rõhutab turismisektori tähtsust nende piirkondade jaoks ja võimalust luua logistikaplatvormid, mis hõlbustavad kaubavedu Euroopa ja maailma juhtivate tööstusriikide vahel; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu äärepoolseimate piirkondade potentsiaalile toimida uurimis- ja arendustegevuse looduslike laboratooriumidena taastuvenergia ja meremajanduse valdkonnas; rõhutab turismisektori tähtsust nende piirkondade jaoks ja võimalust luua logistikaplatvormid, mis hõlbustavad kaubavedu Euroopa ja maailma juhtivate tööstusriikide vahel;

| 41. | kutsub riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles looma koostoimet oma poliitikameetmete ja tegevuskava prioriteetide vahel; |
| --- | --- |

41.

kutsub riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles looma koostoimet oma poliitikameetmete ja tegevuskava prioriteetide vahel;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et kui kõnealusesse strateegiasse kaasatakse otsese ja ühishaldamisega Euroopa fondid, siis on vaja välja töötada asjakohane haldus- ja kontrollisüsteem, mistõttu nõuab, et tegevuskava tarvis kehtestataks haldusplatvorm, mis pakuks teabe- ja kommunikatsioonimoodulit toetusesaajatele ning lihtsustaks kooskõlastamist fondide haldamise eest vastutavate eri asutuste vahel; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et kui kõnealusesse strateegiasse kaasatakse otsese ja ühishaldamisega Euroopa fondid, siis on vaja välja töötada asjakohane haldus- ja kontrollisüsteem, mistõttu nõuab, et tegevuskava tarvis kehtestataks haldusplatvorm, mis pakuks teabe- ja kommunikatsioonimoodulit toetusesaajatele ning lihtsustaks kooskõlastamist fondide haldamise eest vastutavate eri asutuste vahel;

| 43. | soovitab, et Atlandi strateegia raames lepitaks kõigepealt kokku Atlandi ookeani piirkonna strateegilises visioonis, mis oleks lähtealuseks tegevuskavale aastateks 2014–2020; teeb lisaks ettepaneku, et selles tegevuskavas tuleks






  — | määrata kindlaks olulisemad prioriteedid ja meetmed ning nimetada juhtprojektid; |
| --- | --- | --- |

43.

soovitab, et Atlandi strateegia raames lepitaks kõigepealt kokku Atlandi ookeani piirkonna strateegilises visioonis, mis oleks lähtealuseks tegevuskavale aastateks 2014–2020; teeb lisaks ettepaneku, et selles tegevuskavas tuleks

—

määrata kindlaks olulisemad prioriteedid ja meetmed ning nimetada juhtprojektid;

| — | selgelt kindlaks määrata kõikide nende sidusrühmade ülesanded ja kohustused, kes osalevad poliitika kujundamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

—

selgelt kindlaks määrata kõikide nende sidusrühmade ülesanded ja kohustused, kes osalevad poliitika kujundamisel ja rakendamisel;

| — | panna paika põhieesmärgid ja eri näitajad, millega saavutatut mõõta; |
| --- | --- |

—

panna paika põhieesmärgid ja eri näitajad, millega saavutatut mõõta;

| — | kokku leppida hindamisprotsessis ja tulemuste vahekokkuvõtete tegemises ning |
| --- | --- |

—

kokku leppida hindamisprotsessis ja tulemuste vahekokkuvõtete tegemises ning

| — | määrata kindlaks tegevuskava rakendamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks tegevuskava rakendamiseks vajalikud vahendid;

| 44. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi esildatud ettevalmistava meetmena on loodud Atlandi foorum 2012. ja 2013. aastaks, et kaasata kõik sidusrühmad tegevuskava väljatöötamisse; rõhutab, et Euroopa Parlamendil on foorumi algatajana selles juhtroll; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi esildatud ettevalmistava meetmena on loodud Atlandi foorum 2012. ja 2013. aastaks, et kaasata kõik sidusrühmad tegevuskava väljatöötamisse; rõhutab, et Euroopa Parlamendil on foorumi algatajana selles juhtroll;

| 45. | teeb ettepaneku võtta tegevuskava vastu Atlandi foorumil ja kutsub tulevast eesistujariiki Iirimaad üles seadma oma eesistumisperioodil prioriteediks tegevuskava heakskiitmine Euroopa Ülemkogus, kusjuures rõhku tuleks panna eesmärkide täitmisele, usaldusväärsele järelevalveprotsessile, pidevale hindamisele ja vahekokkuvõtete kavandamisele; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku võtta tegevuskava vastu Atlandi foorumil ja kutsub tulevast eesistujariiki Iirimaad üles seadma oma eesistumisperioodil prioriteediks tegevuskava heakskiitmine Euroopa Ülemkogus, kusjuures rõhku tuleks panna eesmärkide täitmisele, usaldusväärsele järelevalveprotsessile, pidevale hindamisele ja vahekokkuvõtete kavandamisele;

| 46. | palub komisjonil uurida, kas on võimalik koostada sarnaseid makropiirkondlikke strateegiaid teistes piirkondades, kus selline meede võiks kaasa aidata jätkusuutlikule majanduskasvule; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil uurida, kas on võimalik koostada sarnaseid makropiirkondlikke strateegiaid teistes piirkondades, kus selline meede võiks kaasa aidata jätkusuutlikule majanduskasvule;

*

* *

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

---

(1)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 95.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0285.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/129

---

Neljapäev, 13. september 2012Olukord Süürias

P7_TA(2012)0351

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Süüria kohta (2012/2788(RSP))

2013/C 353 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 23. juuli, 25. juuni, 14. mai, 23. aprilli ja 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Süüria kohta, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 23. juuli, 25. juuni, 14. mai, 23. aprilli ja 23. märtsi 2012. aasta järeldusi Süüria kohta, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. märtsi, 14. ja 27. aprilli, 27. mai, 3. ja 18. juuni, 6., 8. ja 20. juuli, 3., 4., 8. ja18. augusti ning 5. septembri 2012. aastal avaldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. märtsi, 14. ja 27. aprilli, 27. mai, 3. ja 18. juuni, 6., 8. ja 20. juuli, 3., 4., 8. ja18. augusti ning 5. septembri 2012. aastal avaldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku 17. ja 31. juuli ja 29. augusti 2012. aasta avaldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku 17. ja 31. juuli ja 29. augusti 2012. aasta avaldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Punase Risti Komitee presidendi kolmepäevast visiiti Süüriasse 4.–6. septembril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Punase Risti Komitee presidendi kolmepäevast visiiti Süüriasse 4.–6. septembril 2012,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri Ban Ki-mooni ja Araabia Riikide Liiga peasekretäri Nabil El Araby 17. augusti 2012. aasta otsust määrata Lakhdar Brahimi uueks ühiseks eriesindajaks Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri Ban Ki-mooni ja Araabia Riikide Liiga peasekretäri Nabil El Araby 17. augusti 2012. aasta otsust määrata Lakhdar Brahimi uueks ühiseks eriesindajaks Süürias,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2012. aasta määrust (EL) nr 509/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias, ning hilisemaid nõukogu otsuseid, millega jõustatakse kõnealused meetmed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2012. aasta määrust (EL) nr 509/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias, ning hilisemaid nõukogu otsuseid, millega jõustatakse kõnealused meetmed,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. augusti 2012. aasta resolutsiooni 66/253 olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. augusti 2012. aasta resolutsiooni 66/253 olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 1. märtsi 2012. aasta resolutsiooni 19/1, 1. juuni 2012. aasta resolutsiooni S-19/1 ja 6. juuli 2012. aasta resolutsiooni 20/L.22 inimõiguste olukorra kohta Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 1. märtsi 2012. aasta resolutsiooni 19/1, 1. juuni 2012. aasta resolutsiooni S-19/1 ja 6. juuli 2012. aasta resolutsiooni 20/L.22 inimõiguste olukorra kohta Süürias,

| — | võttes arvesse ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 15. augusti 2012. aasta aruannet Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 15. augusti 2012. aasta aruannet Süüria kohta,

| — | võttes arvesse Islami Koostöö Organisatsiooni 13. augusti 2012. aasta otsust peatada Süüria liikmesus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Islami Koostöö Organisatsiooni 13. augusti 2012. aasta otsust peatada Süüria liikmesus,

| — | võttes arvesse pärast Araabia Riikide Liiga egiidi all Kairos 2.–3. juulil 2012. aastal korraldatud Süüria opositsiooni konverentsi avaldatud rahvuslikku pakti ja ühist poliitilist visiooni, mis käsitleb üleminekut Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast Araabia Riikide Liiga egiidi all Kairos 2.–3. juulil 2012. aastal korraldatud Süüria opositsiooni konverentsi avaldatud rahvuslikku pakti ja ühist poliitilist visiooni, mis käsitleb üleminekut Süürias,

| — | võttes arvesse 30. juunil 2012. aastal Genfis toimunud tegevusgrupi (Action Group) kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. juunil 2012. aastal Genfis toimunud tegevusgrupi (Action Group) kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse Annani plaani ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2042, 2043 ja 2059, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Annani plaani ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2042, 2043 ja 2059,

| — | võttes arvesse järeldusi ja soovitusi, mis esitati 2012. aasta augustis avaldatud dokumendis „Homse päeva projekt. Demokraatliku ülemineku toetamine Süürias”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi ja soovitusi, mis esitati 2012. aasta augustis avaldatud dokumendis „Homse päeva projekt. Demokraatliku ülemineku toetamine Süürias”,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millega Süüria on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millega Süüria on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO andmetel on 2011. aasta märtsis Süürias alguse saanud rahumeelsete meeleavaldajate vägivaldsest mahasurumisest alates hukkunud ligi 20 000 inimest, enamik neist tsiviilelanikud; arvestades, et ränk vägivald, nagu suurtükiväerelvade ja mürskude kasutamine rahvastatud aladel, ja kohutavad tapatööd, mida panevad toime Süüria sõjavägi, julgeolekujõud ja Shabiha, samuti mitmesugused opositsioonijõud, on pidevalt kasvanud; arvestades, et toime on pandud mitmeid meeste, naiste ja laste massimõrvu ning massilisi sihipäraseid tapmisi (laustapmisi); arvestades, et piinamine, massilised vahistamised ja rahvastatud alade ulatuslik hävitamine on viimastel kuudel järsult kasvanud; arvestades, et linnu ja asulaid hoitakse kogu Süürias valitsusvägede piiramisrõngas ning neid pommitatakse, muu hulgas helikopteritelt ja hävituslennukitelt; arvestades, et konflikti üha ulatuslikuma militariseerimise tõttu on olukord kujunemas kodusõjaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO andmetel on 2011. aasta märtsis Süürias alguse saanud rahumeelsete meeleavaldajate vägivaldsest mahasurumisest alates hukkunud ligi 20 000 inimest, enamik neist tsiviilelanikud; arvestades, et ränk vägivald, nagu suurtükiväerelvade ja mürskude kasutamine rahvastatud aladel, ja kohutavad tapatööd, mida panevad toime Süüria sõjavägi, julgeolekujõud ja Shabiha, samuti mitmesugused opositsioonijõud, on pidevalt kasvanud; arvestades, et toime on pandud mitmeid meeste, naiste ja laste massimõrvu ning massilisi sihipäraseid tapmisi (laustapmisi); arvestades, et piinamine, massilised vahistamised ja rahvastatud alade ulatuslik hävitamine on viimastel kuudel järsult kasvanud; arvestades, et linnu ja asulaid hoitakse kogu Süürias valitsusvägede piiramisrõngas ning neid pommitatakse, muu hulgas helikopteritelt ja hävituslennukitelt; arvestades, et konflikti üha ulatuslikuma militariseerimise tõttu on olukord kujunemas kodusõjaks;

| B. | arvestades, et Süürias valitseva olukorra mis tahes täiendaval militariseerimisel oleks tõsine mõju selle tsiviilelanikkonnale, kelle humanitaarolukord on juba niigi kiiresti halvenenud, ning see mõjutaks ka edaspidi kogu piirkonna, eeskätt Jordaania ja Liibanoni julgeolekut ja stabiilsust, ning selle mõjud ja tagajärjed oleks ettenägematud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Süürias valitseva olukorra mis tahes täiendaval militariseerimisel oleks tõsine mõju selle tsiviilelanikkonnale, kelle humanitaarolukord on juba niigi kiiresti halvenenud, ning see mõjutaks ka edaspidi kogu piirkonna, eeskätt Jordaania ja Liibanoni julgeolekut ja stabiilsust, ning selle mõjud ja tagajärjed oleks ettenägematud;

| C. | arvestades, et ÜRO hinnangute kohaselt hukkus augustis jätkuvas lahingutegevuses arvatavalt 5 000 inimest, mis tähendab, et konflikti algusest saadik on nüüdseks hukkunud üle 20 000 inimese; arvestades, et vägivalla intensiivistumise tõttu ja Süüria julgeoleku- ja humanitaarolukorra ebakindluse tõttu aitavad naaberriigid, eelkõige Türgi, Jordaania ja Liibanon, eriti viimastel nädalatel kaasa üha kasvava arvu Süüria kodanike varjupaigaotsingutele; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt on registreeritud või ootab registreerimist 235 000 Süüria põgenikku; arvestades, et üle 75 % pagulastest on naised ja lapsed; arvestades, et kümned tuhanded põgenikud on registreerimata; arvestades, et usutavasti on Süüriast üle piiri Jordaaniasse, Liibanoni, Iraaki ja Türgisse pagenud üle 100 000 põgeniku ja augustis oli keskmine põgenike arv 500–2 000 inimest päevas; arvestades, et ÜRO hinnangul on Süürias üle 1,2 miljoni sisepõgeniku ja ligikaudu kolm miljonit inimest vajab hädasti humanitaarabi; arvestades, et Süüria režiim takistab sihilikult tervete piirkondade juurdepääsu toidule, veele, elektrile ja meditsiinitarvetele, nagu on juhtunud Homsis ja hiljuti Aleppos; arvestades, et Türgi on palunud ÜRO Julgeolekunõukogul kaaluda tsiviilisikutele naaberriikide valvatud turvatsooni loomist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO hinnangute kohaselt hukkus augustis jätkuvas lahingutegevuses arvatavalt 5 000 inimest, mis tähendab, et konflikti algusest saadik on nüüdseks hukkunud üle 20 000 inimese; arvestades, et vägivalla intensiivistumise tõttu ja Süüria julgeoleku- ja humanitaarolukorra ebakindluse tõttu aitavad naaberriigid, eelkõige Türgi, Jordaania ja Liibanon, eriti viimastel nädalatel kaasa üha kasvava arvu Süüria kodanike varjupaigaotsingutele; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt on registreeritud või ootab registreerimist 235 000 Süüria põgenikku; arvestades, et üle 75 % pagulastest on naised ja lapsed; arvestades, et kümned tuhanded põgenikud on registreerimata; arvestades, et usutavasti on Süüriast üle piiri Jordaaniasse, Liibanoni, Iraaki ja Türgisse pagenud üle 100 000 põgeniku ja augustis oli keskmine põgenike arv 500–2 000 inimest päevas; arvestades, et ÜRO hinnangul on Süürias üle 1,2 miljoni sisepõgeniku ja ligikaudu kolm miljonit inimest vajab hädasti humanitaarabi; arvestades, et Süüria režiim takistab sihilikult tervete piirkondade juurdepääsu toidule, veele, elektrile ja meditsiinitarvetele, nagu on juhtunud Homsis ja hiljuti Aleppos; arvestades, et Türgi on palunud ÜRO Julgeolekunõukogul kaaluda tsiviilisikutele naaberriikide valvatud turvatsooni loomist;

| D. | arvestades, et 2. augustil 2012 teatas Kofi Annan oma tagasiastumisest ÜRO ja Araabia Riikide Liiga Süüriasse nimetatud ühise eriesindaja ametikohalt Süüria režiimi järeleandmatuse, relvavägivalla suurenemise ja lahkarvamustel Julgeolekunõukogu võimetuse tõttu ühineda jõuliselt eriesindaja jõupingutustega kuuest punktist koosneva rahuplaani rakendamiseks; arvestades, et hiljuti nimetati ÜRO ja Araabia Riikide Liiga uueks ühiseks Süüria eriesindajaks endine Alžeeria välisminister Lakhdar Brahimi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2. augustil 2012 teatas Kofi Annan oma tagasiastumisest ÜRO ja Araabia Riikide Liiga Süüriasse nimetatud ühise eriesindaja ametikohalt Süüria režiimi järeleandmatuse, relvavägivalla suurenemise ja lahkarvamustel Julgeolekunõukogu võimetuse tõttu ühineda jõuliselt eriesindaja jõupingutustega kuuest punktist koosneva rahuplaani rakendamiseks; arvestades, et hiljuti nimetati ÜRO ja Araabia Riikide Liiga uueks ühiseks Süüria eriesindajaks endine Alžeeria välisminister Lakhdar Brahimi;

| E. | arvestades, et Süüria režiim on kaotanud kogu oma usaldusväärsuse ja legitiimsuse Süüria rahva esindajana; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Süüria režiim on kaotanud kogu oma usaldusväärsuse ja legitiimsuse Süüria rahva esindajana;

| F. | arvestades, et Venemaa ja Hiina vetod on takistanud ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastu resolutsioon, millega kiidetakse heaks Süüria küsimuste tegevusgrupi jõupingutuste tulemused, ning on takistanud ka niisuguste esildatud meetmete võtmist, mille eesmärk on Annani kuuest punktist koosneva plaani järgimise jõustamine ÜRO põhikirja artikli 41 alusel; arvestades, et seega ei ole rahvusvaheline üldsus Süüria kriisile siiani ühiselt ja asjakohaselt reageerinud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa ja Hiina vetod on takistanud ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastu resolutsioon, millega kiidetakse heaks Süüria küsimuste tegevusgrupi jõupingutuste tulemused, ning on takistanud ka niisuguste esildatud meetmete võtmist, mille eesmärk on Annani kuuest punktist koosneva plaani järgimise jõustamine ÜRO põhikirja artikli 41 alusel; arvestades, et seega ei ole rahvusvaheline üldsus Süüria kriisile siiani ühiselt ja asjakohaselt reageerinud;

| G. | arvestades, et president Bashar al-Assadil ja tema autoritaarsel valitsusel ei ole Süüria tulevikus kohta; arvestades, president peab tagasi astuma, et vältida kriisi edasist teravnemist ning võimaldada riigis rahumeelset ja demokraatlikku üleminekut; arvestades, et valitseva režiimi mitmed endised poliitilised ja sõjalised liidrid, samuti suursaadikud on põgenenud naaberriikidesse ja kaugemale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et president Bashar al-Assadil ja tema autoritaarsel valitsusel ei ole Süüria tulevikus kohta; arvestades, president peab tagasi astuma, et vältida kriisi edasist teravnemist ning võimaldada riigis rahumeelset ja demokraatlikku üleminekut; arvestades, et valitseva režiimi mitmed endised poliitilised ja sõjalised liidrid, samuti suursaadikud on põgenenud naaberriikidesse ja kaugemale;

| H. | arvestades, et praegusele režiimile on vaja usaldusväärset alternatiivi; arvestades, et see alternatiiv peaks olema kaasav ja esindama Süüria ühiskonda selle mitmekesisuses ning täielikult austama demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste üldisi väärtusi, võttes eriti arvesse etniliste, kultuuriliste ja usuliste vähemuste ning naiste õigusi; arvestades, et seda eesmärki võiks toetada kaasava ja esindava ajutise valitsuse moodustamine opositsioonijõudude poolt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praegusele režiimile on vaja usaldusväärset alternatiivi; arvestades, et see alternatiiv peaks olema kaasav ja esindama Süüria ühiskonda selle mitmekesisuses ning täielikult austama demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste üldisi väärtusi, võttes eriti arvesse etniliste, kultuuriliste ja usuliste vähemuste ning naiste õigusi; arvestades, et seda eesmärki võiks toetada kaasava ja esindava ajutise valitsuse moodustamine opositsioonijõudude poolt;

| I. | arvestades, et EL on kehtestanud Süüria suhtes mitmeid sanktsioone ning on tugevdanud Süüria vastast relvaembargot; arvestades, et kehtivast ELi relva-, lahingumoona- ja muu sõjatehnika embargost ning jälgimistehnoloogia eksportimise keelust hoolimata on mitmed teatatud vahejuhtumid, mis on olnud seotud relvasaadetistega läbi ELi vete, ning lekkinud üksikasjad ELi äriühingute ja mitmesuguste Süüria üksuste ja isikute vaheliste äritehingute kohta, mis kuuluvad ELi karistuste kohaldamisalasse, osutanud ELi sisemisele ebapädevusele oma enda otsuste ja määruste rakendamise osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on kehtestanud Süüria suhtes mitmeid sanktsioone ning on tugevdanud Süüria vastast relvaembargot; arvestades, et kehtivast ELi relva-, lahingumoona- ja muu sõjatehnika embargost ning jälgimistehnoloogia eksportimise keelust hoolimata on mitmed teatatud vahejuhtumid, mis on olnud seotud relvasaadetistega läbi ELi vete, ning lekkinud üksikasjad ELi äriühingute ja mitmesuguste Süüria üksuste ja isikute vaheliste äritehingute kohta, mis kuuluvad ELi karistuste kohaldamisalasse, osutanud ELi sisemisele ebapädevusele oma enda otsuste ja määruste rakendamise osas;

| J. | arvestades, et mitmed välised osalejad jätkavad kas otse või piirkondlike kanalite ja naaberriikide kaudu kõigi konflikti osapoolte aktiivset toetamist rahalise, tegevusliku, logistilise ja taktikalise toetuse ja abiga, kaasa arvatud relvade, laskemoona ja muu sõjalise varustuse tarnimisega, logistilise abi andmisega, kommunikatsioonivahendite ja igasuguse abi võimaldamisega, mida saab kasutada sõjalistel eesmärkidel, mis näitab konflikti piirkonnaülest olemust; arvestades, et konflikti edasine militariseerimine toob Süüria rahvale ja kogu piirkonnale üksnes uusi kannatusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmed välised osalejad jätkavad kas otse või piirkondlike kanalite ja naaberriikide kaudu kõigi konflikti osapoolte aktiivset toetamist rahalise, tegevusliku, logistilise ja taktikalise toetuse ja abiga, kaasa arvatud relvade, laskemoona ja muu sõjalise varustuse tarnimisega, logistilise abi andmisega, kommunikatsioonivahendite ja igasuguse abi võimaldamisega, mida saab kasutada sõjalistel eesmärkidel, mis näitab konflikti piirkonnaülest olemust; arvestades, et konflikti edasine militariseerimine toob Süüria rahvale ja kogu piirkonnale üksnes uusi kannatusi;

| K. | arvestades, et komisjon teatas 7. septembril 2012, et Süürias abi vajajate ja piiri ületanute abistamiseks eraldatakse täiendavalt 50 miljonit eurot humanitaarabi; arvestades, et humanitaarabi peadirektoraadi andmetel on EL juba andnud 142 miljonit eurot humanitaarabi, ning kogu abi Euroopa Liidult, kaasa arvatud liikmesriikidelt, ulatub ligikaudu 224 miljoni euroni; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon teatas 7. septembril 2012, et Süürias abi vajajate ja piiri ületanute abistamiseks eraldatakse täiendavalt 50 miljonit eurot humanitaarabi; arvestades, et humanitaarabi peadirektoraadi andmetel on EL juba andnud 142 miljonit eurot humanitaarabi, ning kogu abi Euroopa Liidult, kaasa arvatud liikmesriikidelt, ulatub ligikaudu 224 miljoni euroni;

| L. | arvestades, et Süüria opositsiooni esindajad on viimastel kuudel pidanud mitmeid kohtumisi, et ületada sisemised vastuolud ja luua ühisrinne, ning avaldanud rahvusliku pakti ja ühise poliitilise visiooni Süüria ülemineku kohta, samuti järeldused ja soovitused dokumendis: „Homse päeva projekt. Demokraatliku ülemineku toetamine Süürias”; arvestades, et opositsiooni sisevastuolud ja pinged püsivad kõigist pingutustest hoolimata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Süüria opositsiooni esindajad on viimastel kuudel pidanud mitmeid kohtumisi, et ületada sisemised vastuolud ja luua ühisrinne, ning avaldanud rahvusliku pakti ja ühise poliitilise visiooni Süüria ülemineku kohta, samuti järeldused ja soovitused dokumendis: „Homse päeva projekt. Demokraatliku ülemineku toetamine Süürias”; arvestades, et opositsiooni sisevastuolud ja pinged püsivad kõigist pingutustest hoolimata;

| M. | arvestades, et Süüria küsimuste tegevusgrupp leppis 1. juulil 2012. aastal Genfis kokku Süüria juhitava ülemineku põhimõtted ja suunised, mis hõlmavad niisuguse üleminekuvalitsusasutuse loomist, kes teostab täies ulatuses täidesaatvat võimu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Süüria küsimuste tegevusgrupp leppis 1. juulil 2012. aastal Genfis kokku Süüria juhitava ülemineku põhimõtted ja suunised, mis hõlmavad niisuguse üleminekuvalitsusasutuse loomist, kes teostab täies ulatuses täidesaatvat võimu;

| 1. | kordab, et mõistab kõige teravamal viisil hukka president Assadi režiimi poolse valimatu vägivalla üha ulatuslikuma kasutamise Süüria tsiviilelanikkonna vastu, eelkõige sihipärased laste ja naiste tapmised ning massihukkamised külades; väljendab sügavaimat muret Süüria ametivõimude, Süüria sõjaväe, julgeolekujõudude ja nendega seotud relvarühmituste loal ja/või nende poolt toime pandud ränkade inimõiguste rikkumiste ja võimalike inimsusvastaste kuritegude pärast; mõistab hukka kohtuvälised kiirhukkamised ja kõik muud inimõiguste rikkumised, mida panevad toime Assadi režiimi vastased rühmitused ja jõud; |
| --- | --- |

1.

kordab, et mõistab kõige teravamal viisil hukka president Assadi režiimi poolse valimatu vägivalla üha ulatuslikuma kasutamise Süüria tsiviilelanikkonna vastu, eelkõige sihipärased laste ja naiste tapmised ning massihukkamised külades; väljendab sügavaimat muret Süüria ametivõimude, Süüria sõjaväe, julgeolekujõudude ja nendega seotud relvarühmituste loal ja/või nende poolt toime pandud ränkade inimõiguste rikkumiste ja võimalike inimsusvastaste kuritegude pärast; mõistab hukka kohtuvälised kiirhukkamised ja kõik muud inimõiguste rikkumised, mida panevad toime Assadi režiimi vastased rühmitused ja jõud;

| 2. | kiidab heaks naaberriikide pingutused Süüria põgenike vastuvõtmisel ja neile humanitaarabi andmisel ning nõuab sellega seoses rahvusvahelise toetuse ja abi suurendamist; rõhutab, et otsustava tähtsusega on püsiva lahenduse leidmine humanitaarkriisile nii Süürias kui ka Süüria põgenike seas naaberriikides; nõuab tungivalt, et naaberriigid jätkaksid Süüria põgenikele ja sisepõgenikele kaitse pakkumist ning hoiduksid kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega selliste isikute väljasaatmisest ja Süüriasse tagasi lähetamisest; kutsub ELi üles võtma asjakohaseid vastutustundelisi meetmeid seoses põgenike võimaliku sissevooluga ELi liikmesriikidesse; rõhutab vajadust teha koostööd Punase Ristiga; tunneb heameelt ELi valmisoleku üle pakkuda täiendavat toetust, sealhulgas rahalisi vahendeid, et aidata naaberriikidel, sealhulgas Türgil, Liibanonil ja Jordaanial võtta vastu järjest kasvavat hulka Süüria põgenikke, ning nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid pingutusi alternatiivsete viiside leidmiseks, et humanitaarabi kõigist takistustest ja raskustest hoolimata Süüria rahvale kätte toimetada; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks naaberriikide pingutused Süüria põgenike vastuvõtmisel ja neile humanitaarabi andmisel ning nõuab sellega seoses rahvusvahelise toetuse ja abi suurendamist; rõhutab, et otsustava tähtsusega on püsiva lahenduse leidmine humanitaarkriisile nii Süürias kui ka Süüria põgenike seas naaberriikides; nõuab tungivalt, et naaberriigid jätkaksid Süüria põgenikele ja sisepõgenikele kaitse pakkumist ning hoiduksid kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega selliste isikute väljasaatmisest ja Süüriasse tagasi lähetamisest; kutsub ELi üles võtma asjakohaseid vastutustundelisi meetmeid seoses põgenike võimaliku sissevooluga ELi liikmesriikidesse; rõhutab vajadust teha koostööd Punase Ristiga; tunneb heameelt ELi valmisoleku üle pakkuda täiendavat toetust, sealhulgas rahalisi vahendeid, et aidata naaberriikidel, sealhulgas Türgil, Liibanonil ja Jordaanial võtta vastu järjest kasvavat hulka Süüria põgenikke, ning nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid pingutusi alternatiivsete viiside leidmiseks, et humanitaarabi kõigist takistustest ja raskustest hoolimata Süüria rahvale kätte toimetada;

| 3. | kutsub Süüria režiimi üles võimaldama kiiret humanitaarabi andmist ning humanitaarorganisatsioonide ja rahvusvahelise meedia täielikku juurdepääsu Süüriale ning hõlbustama humanitaarabi osutamiseks vajalike ajutiste relvarahude kehtestamist, et võimaldada humanitaarabi ohutut kohaletoimetamist; rõhutab uuesti, et kõik kriisi osalised peavad rahvusvahelisest humanitaarõigusest täielikult kinni pidama; rõhutab, et vigastatuid ja abivajajaid ei tohiks kunagi arstiabita jätta, ning kutsub kõiki asjaosalisi üles kaitsma tsiviilisikuid, võimaldama täielikku ja tõkestamata juurdepääsu toidule, veele ja elektrile ning hoiduma patsientide, arstide, meedikute ja abitöötajate mis tahes viisil hirmutamisest ja nende vastu vägivalla kasutamisest; |
| --- | --- |

3.

kutsub Süüria režiimi üles võimaldama kiiret humanitaarabi andmist ning humanitaarorganisatsioonide ja rahvusvahelise meedia täielikku juurdepääsu Süüriale ning hõlbustama humanitaarabi osutamiseks vajalike ajutiste relvarahude kehtestamist, et võimaldada humanitaarabi ohutut kohaletoimetamist; rõhutab uuesti, et kõik kriisi osalised peavad rahvusvahelisest humanitaarõigusest täielikult kinni pidama; rõhutab, et vigastatuid ja abivajajaid ei tohiks kunagi arstiabita jätta, ning kutsub kõiki asjaosalisi üles kaitsma tsiviilisikuid, võimaldama täielikku ja tõkestamata juurdepääsu toidule, veele ja elektrile ning hoiduma patsientide, arstide, meedikute ja abitöötajate mis tahes viisil hirmutamisest ja nende vastu vägivalla kasutamisest;

| 4. | avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; väljendab uuesti oma solidaarsust Süüria rahvaga nende võitluses vabaduse, inimväärikuse ja demokraatia eest ning avaldab neile, eelkõige naistele, tunnustust nende julguse ja otsustavuse eest; |
| --- | --- |

4.

avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; väljendab uuesti oma solidaarsust Süüria rahvaga nende võitluses vabaduse, inimväärikuse ja demokraatia eest ning avaldab neile, eelkõige naistele, tunnustust nende julguse ja otsustavuse eest;

| 5. | kutsub kõiki Süüria relvakonflikti osalisi vägivalda viivitamata lõpetama; kutsub Süüria valitsust üles Süüria relvajõudusid sissepiiratud asulatest ja linnadest viivitamata ära viima ning vabastama koheselt kõik kinnipeetud meeleavaldajad, poliitvangid, inimõiguste kaitsjad, blogipidajad ja ajakirjanikud; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki Süüria relvakonflikti osalisi vägivalda viivitamata lõpetama; kutsub Süüria valitsust üles Süüria relvajõudusid sissepiiratud asulatest ja linnadest viivitamata ära viima ning vabastama koheselt kõik kinnipeetud meeleavaldajad, poliitvangid, inimõiguste kaitsjad, blogipidajad ja ajakirjanikud;

| 6. | taunib asjaolu, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole suutnud võtta meetmeid ja ei ole jõudnud kokkuleppele resolutsiooni osas, mis lisaks rohkem tugevat ja tulemuslikku survet vägivalla lõpetamiseks Süürias; kordab oma üleskutset, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed, eriti Venemaa ja Hiina, täidaksid oma kohustust peatada vägivald ja repressioonid Süüria rahva vastu, sealhulgas toetades ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 2042 ja 2043 sunniviisilist järgimist; toetab jätkuvalt ELi ja liikmesriikide sellealaseid jõupingutusi; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema kõik, et tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmine, avaldades nii Venemaale kui ka Hiinale tulemuslikku diplomaatilist survet; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole suutnud võtta meetmeid ja ei ole jõudnud kokkuleppele resolutsiooni osas, mis lisaks rohkem tugevat ja tulemuslikku survet vägivalla lõpetamiseks Süürias; kordab oma üleskutset, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed, eriti Venemaa ja Hiina, täidaksid oma kohustust peatada vägivald ja repressioonid Süüria rahva vastu, sealhulgas toetades ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 2042 ja 2043 sunniviisilist järgimist; toetab jätkuvalt ELi ja liikmesriikide sellealaseid jõupingutusi; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema kõik, et tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmine, avaldades nii Venemaale kui ka Hiinale tulemuslikku diplomaatilist survet;

| 7. | rõhutab, et EL peaks olema valmis võtma täiendavaid meetmeid ning jätkama ÜRO Julgeolekunõukogus kaitsmiskohustuse raames kõigi võimaluste kaalumist tihedas koostöös USA, Türgi ja Araabia Riikide Liigaga, et abistada Süüria rahvast ja peatada verevalamine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL peaks olema valmis võtma täiendavaid meetmeid ning jätkama ÜRO Julgeolekunõukogus kaitsmiskohustuse raames kõigi võimaluste kaalumist tihedas koostöös USA, Türgi ja Araabia Riikide Liigaga, et abistada Süüria rahvast ja peatada verevalamine;

| 8. | toetab mitme opositsioonirühmituse ja Türgi valitsuse üleskutseid luua turvapaigad Türgi–Süüria piiril ja võimaluse korral Süürias, ning humanitaarkoridoride loomist rahvusvahelise üldsuse poolt; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles intensiivistama arutelusid Türgi, Araabia Liiga ja Süüria opositsiooniga kõnealuste turvapaikade loomise teemal, et võtta vastu Süüria põgenikke ning võimaldada režiimi poolt tagakiusatud isikutel leida varjupaika ja kaitset; |
| --- | --- |

8.

toetab mitme opositsioonirühmituse ja Türgi valitsuse üleskutseid luua turvapaigad Türgi–Süüria piiril ja võimaluse korral Süürias, ning humanitaarkoridoride loomist rahvusvahelise üldsuse poolt; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles intensiivistama arutelusid Türgi, Araabia Liiga ja Süüria opositsiooniga kõnealuste turvapaikade loomise teemal, et võtta vastu Süüria põgenikke ning võimaldada režiimi poolt tagakiusatud isikutel leida varjupaika ja kaitset;

| 9. | kordab oma nõudmist president Assadile ja tema režiimile astuda koheselt tagasi, et võimaldada Süüria juhitava rahumeelse, kaasava ja demokraatliku ülemineku toimumist niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

9.

kordab oma nõudmist president Assadile ja tema režiimile astuda koheselt tagasi, et võimaldada Süüria juhitava rahumeelse, kaasava ja demokraatliku ülemineku toimumist niipea kui võimalik;

| 10. | kutsub kõiki osalisi üles leppima võimalikult kiiresti kokku (kohalikes) relvarahudes, et võimaldada ulatuslikuma läbirääkimiste teel saavutatud ja tähendusrikka relvarahu sõlmimist; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõiki osalisi üles leppima võimalikult kiiresti kokku (kohalikes) relvarahudes, et võimaldada ulatuslikuma läbirääkimiste teel saavutatud ja tähendusrikka relvarahu sõlmimist;

| 11. | väljendab oma muret konflikti edasise militariseerimise ja usulahkudevahelise vägivalla pärast; võtab teadmiseks eri piirkondlike osalejate rolli, sealhulgas relvade tarnimise, ning on mures Süüria konflikti ülekanduva mõju pärast naaberriikides; palub nõukogul kaaluda täiendavate piiravate meetmete võtmist väliste osalejate ja rühmituste vastu, kes osalevad kohapeal aktiivselt Bashar al-Assadi režiimi toetavas tegevuses; |
| --- | --- |

11.

väljendab oma muret konflikti edasise militariseerimise ja usulahkudevahelise vägivalla pärast; võtab teadmiseks eri piirkondlike osalejate rolli, sealhulgas relvade tarnimise, ning on mures Süüria konflikti ülekanduva mõju pärast naaberriikides; palub nõukogul kaaluda täiendavate piiravate meetmete võtmist väliste osalejate ja rühmituste vastu, kes osalevad kohapeal aktiivselt Bashar al-Assadi režiimi toetavas tegevuses;

| 12. | mõistab hukka Süüria režiimi väljendatud kavatsuse kasutada keemiarelvi nn väliste terroristlike ohtude suhtes, tuletab president Assadile meelde tema valitsuse Genfi protokolli kohaseid kohustusi seoses keemiarelvade mittekasutamisega ja kutsub Süüria ametivõime üles täitma täpselt oma rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka Süüria režiimi väljendatud kavatsuse kasutada keemiarelvi nn väliste terroristlike ohtude suhtes, tuletab president Assadile meelde tema valitsuse Genfi protokolli kohaseid kohustusi seoses keemiarelvade mittekasutamisega ja kutsub Süüria ametivõime üles täitma täpselt oma rahvusvahelisi kohustusi;

| 13. | toetab ELi jätkuvaid püüdlusi suurendada survet president Assadi režiimile piiravate meetmete abil ning kutsub ELi üles kaaluma oma piiravate meetmete kohaldamisala laiendamist välistele üksustele või rühmitustele, mis vaieldamatult pakuvad või hõlbustavad otsustava tähtsusega rahalist ja tegevuslikku toetust Süüria ametivõimudele; |
| --- | --- |

13.

toetab ELi jätkuvaid püüdlusi suurendada survet president Assadi režiimile piiravate meetmete abil ning kutsub ELi üles kaaluma oma piiravate meetmete kohaldamisala laiendamist välistele üksustele või rühmitustele, mis vaieldamatult pakuvad või hõlbustavad otsustava tähtsusega rahalist ja tegevuslikku toetust Süüria ametivõimudele;

| 14. | tunneb heameelt Islami Konverentsi Organisatsiooni 14.–15. augusti 2012. aasta tippkohtumise käigus vastu võetud otsuse üle peatada Süüria Araabia Vabariigi liikmesus Islami Koostöö Organisatsioonis ja kõigis selle allorganites, eri- ja sidusasutustes; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt Islami Konverentsi Organisatsiooni 14.–15. augusti 2012. aasta tippkohtumise käigus vastu võetud otsuse üle peatada Süüria Araabia Vabariigi liikmesus Islami Koostöö Organisatsioonis ja kõigis selle allorganites, eri- ja sidusasutustes;

| 15. | tervitab Süüria opositsiooni esindajate püüdlusi luua opositsioonijõudude ühisrinne, samuti hiljuti avaldatud rahvuslikku pakti, ühist poliitilist seisukohta Süüria ülemineku kohta ning järeldusi ja soovitusi dokumendis „Järgmise päeva projekt. Demokraatliku ülemineku toetamine Süürias”; ergutab Süüria opositsiooni samas suunas jätkama, et luua valitsevale režiimile usaldusväärne alternatiiv, ning nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et ühendada Süüria opositsioon; väljendab heameelt tugeva toetuse üle, mida Süüria elanikkonnale on näidanud Türgi, Liibanon ja Jordaania; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema kõik endast oleneva, et alustada Türgi, Liibanoni ja Jordaania ametivõimude, Araabia Liiga ja Süüria opositsiooniga arutelu Assadi-järgsele Süüriale rahumeelse ülemineku ettevalmistamise üle; |
| --- | --- |

15.

tervitab Süüria opositsiooni esindajate püüdlusi luua opositsioonijõudude ühisrinne, samuti hiljuti avaldatud rahvuslikku pakti, ühist poliitilist seisukohta Süüria ülemineku kohta ning järeldusi ja soovitusi dokumendis „Järgmise päeva projekt. Demokraatliku ülemineku toetamine Süürias”; ergutab Süüria opositsiooni samas suunas jätkama, et luua valitsevale režiimile usaldusväärne alternatiiv, ning nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et ühendada Süüria opositsioon; väljendab heameelt tugeva toetuse üle, mida Süüria elanikkonnale on näidanud Türgi, Liibanon ja Jordaania; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema kõik endast oleneva, et alustada Türgi, Liibanoni ja Jordaania ametivõimude, Araabia Liiga ja Süüria opositsiooniga arutelu Assadi-järgsele Süüriale rahumeelse ülemineku ettevalmistamise üle;

| 16. | kordab oma tugevat toetust ÜRO inimõiguste voliniku nõudmisele, mille kohaselt peaks ÜRO Julgeolekunõukogu andma Süürias valitseva olukorraga tegelemise üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ametliku uurimise läbiviimiseks; kohustub kindlalt tagama, et kõik, kes on süüdi inimõiguste rikkumistes ja rahvusvahelise õiguse rikkumistes, tuvastatakse ja võetakse vastutusele; toetab kindlalt sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni Süüriaga seotud tööd, mille eesmärgiks on uurida kõiki riigis toime pandud rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumisi, et tagada toimepanijate vastutusele võtmine, ning palub ELi liikmesriikidel ÜRO inimõiguste nõukogu 21. istungil tagada, et komisjon saab oma tööd jätkata, vajaduse korral toetust asjakohaselt suurendades; |
| --- | --- |

16.

kordab oma tugevat toetust ÜRO inimõiguste voliniku nõudmisele, mille kohaselt peaks ÜRO Julgeolekunõukogu andma Süürias valitseva olukorraga tegelemise üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ametliku uurimise läbiviimiseks; kohustub kindlalt tagama, et kõik, kes on süüdi inimõiguste rikkumistes ja rahvusvahelise õiguse rikkumistes, tuvastatakse ja võetakse vastutusele; toetab kindlalt sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni Süüriaga seotud tööd, mille eesmärgiks on uurida kõiki riigis toime pandud rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse rikkumisi, et tagada toimepanijate vastutusele võtmine, ning palub ELi liikmesriikidel ÜRO inimõiguste nõukogu 21. istungil tagada, et komisjon saab oma tööd jätkata, vajaduse korral toetust asjakohaselt suurendades;

| 17. | nõuab rahumeelset ja tõelist Süüria juhitavat poliitilist üleminekut demokraatiale, mis vastab Süüria rahva õiguspärastele nõudmistele ning rajaneb Süüria ühiskonna kõiki demokraatlikke jõude ja osapooli kaasaval dialoogil, mille eesmärk on algatada põhjaliku demokraatliku reformi protsess, milles võetakse arvesse ka vajadust tagada rahvuslik leppimine ning millega võetakse kohustus tagada vähemuste, kaasa arvatud etniliste, usuliste, kultuuriliste ja muude vähemuste õiguste ja vabaduste austamine; |
| --- | --- |

17.

nõuab rahumeelset ja tõelist Süüria juhitavat poliitilist üleminekut demokraatiale, mis vastab Süüria rahva õiguspärastele nõudmistele ning rajaneb Süüria ühiskonna kõiki demokraatlikke jõude ja osapooli kaasaval dialoogil, mille eesmärk on algatada põhjaliku demokraatliku reformi protsess, milles võetakse arvesse ka vajadust tagada rahvuslik leppimine ning millega võetakse kohustus tagada vähemuste, kaasa arvatud etniliste, usuliste, kultuuriliste ja muude vähemuste õiguste ja vabaduste austamine;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Katari valitsusele ja Nõuandvale Kogule, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja Kongressi esindajatekojale, Saudi Araabia Kuningriigi valitsusele, Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile, Liibanoni Vabariigi valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Araabia Riikide Liiga peasekretärile ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Katari valitsusele ja Nõuandvale Kogule, Ameerika Ühendriikide valitsusele ja Kongressi esindajatekojale, Saudi Araabia Kuningriigi valitsusele, Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile, Liibanoni Vabariigi valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Araabia Riikide Liiga peasekretärile ning Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/134

---

Neljapäev, 13. september 2012Kohtusüsteemi poliitiline kasutamine Venemaal

P7_TA(2012)0352

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon poliitilistel eesmärkidel kohtuvõimu kasutamise kohta Venemaal (2012/2789(RSP))

2013/C 353 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Venemaa presidendivalimiste tulemuse kohta (1), 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni eelseisvate presidendivalimiste kohta Venemaal (2), 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni riigiduuma valimiste kohta (3) ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni detsembris 2011 toimuvate Venemaa riigiduuma valimiste ettevalmistuste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Venemaa presidendivalimiste tulemuse kohta (1), 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni eelseisvate presidendivalimiste kohta Venemaal (2), 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni riigiduuma valimiste kohta (3) ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni detsembris 2011 toimuvate Venemaa riigiduuma valimiste ettevalmistuste kohta (4),

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi uue lepingu üle, mis annab ELi ja Venemaa suhetele uue tervikraamistiku, ning 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi uue lepingu üle, mis annab ELi ja Venemaa suhetele uue tervikraamistiku, ning 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, milles sätestatakse, et igaühel on õigus õiglasele ja avalikule istungile seaduse kohaselt moodustatud pädevas, sõltumatus ja erapooletus kohtus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, milles sätestatakse, et igaühel on õigus õiglasele ja avalikule istungile seaduse kohaselt moodustatud pädevas, sõltumatus ja erapooletus kohtus,

| — | võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadusele,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 17. augusti 2012. aasta avaldust punkansambli Pussy Riot liikmete süüdimõistmise kohta Venemaal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 17. augusti 2012. aasta avaldust punkansambli Pussy Riot liikmete süüdimõistmise kohta Venemaal,

| — | võttes arvesse Venemaa peaprokuröri taotlust hääletada 12. septembril 2012 duumaliikme Gennadi Gudkovi (Õiglane Venemaa) enneaegse tagandamise poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa peaprokuröri taotlust hääletada 12. septembril 2012 duumaliikme Gennadi Gudkovi (Õiglane Venemaa) enneaegse tagandamise poolt,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliikmena võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada inimõigusi; arvestades, et õigusriigi põhimõtete mitmete tõsiste rikkumiste ning piiravate õigusaktide vastuvõtmise tõttu viimastel kuudel väljendatakse üha enam muret seoses sellega, kuidas Venemaa peab kinni oma rahvusvahelistest ja riiklikest kohustustest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliikmena võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada inimõigusi; arvestades, et õigusriigi põhimõtete mitmete tõsiste rikkumiste ning piiravate õigusaktide vastuvõtmise tõttu viimastel kuudel väljendatakse üha enam muret seoses sellega, kuidas Venemaa peab kinni oma rahvusvahelistest ja riiklikest kohustustest;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on jätkuvalt pühendunud ELi ja Venemaa suhete süvendamisele ja arendamisele, mida näitab ka liidu võetud kohustus panustada tõsiselt läbirääkimistesse uue raamlepingu üle, mille eesmärk on ELi ja Venemaa suhteid edasi arendada, ning arvestades, et Euroopa Liit ja Venemaa on loonud tihedad ja ulatuslikud suhted, eelkõige energia-, majandus- ja ettevõtlussektoris, ning on maailmamajanduses teineteisest sõltuvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on jätkuvalt pühendunud ELi ja Venemaa suhete süvendamisele ja arendamisele, mida näitab ka liidu võetud kohustus panustada tõsiselt läbirääkimistesse uue raamlepingu üle, mille eesmärk on ELi ja Venemaa suhteid edasi arendada, ning arvestades, et Euroopa Liit ja Venemaa on loonud tihedad ja ulatuslikud suhted, eelkõige energia-, majandus- ja ettevõtlussektoris, ning on maailmamajanduses teineteisest sõltuvad;

| C. | arvestades, et inimõiguste olukord on Venemaal viimastel kuudel drastiliselt halvenenud ning Venemaa ametivõimud võtsid hiljuti vastu terve rea seadusi, mis sisaldavad mitmeti mõistetavaid sätteid ning mida võib kasutada opositsiooni ja kodanikuühiskonna aktivistide edasiseks allasurumiseks, samuti sõna- ja kogunemisvabaduse piiramiseks; arvestades, et nende teemadega tuleks tegeleda õigeaegselt kui prioriteetsete küsimustega, eelkõige ELi ja Venemaa vahelistel kahepoolsetel kohtumistel ning läbirääkimistel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste olukord on Venemaal viimastel kuudel drastiliselt halvenenud ning Venemaa ametivõimud võtsid hiljuti vastu terve rea seadusi, mis sisaldavad mitmeti mõistetavaid sätteid ning mida võib kasutada opositsiooni ja kodanikuühiskonna aktivistide edasiseks allasurumiseks, samuti sõna- ja kogunemisvabaduse piiramiseks; arvestades, et nende teemadega tuleks tegeleda õigeaegselt kui prioriteetsete küsimustega, eelkõige ELi ja Venemaa vahelistel kahepoolsetel kohtumistel ning läbirääkimistel;

| D. | arvestades, et Anna Politkovskaja, Natalja Estemirova, Anastassia Baburova, Stanislav Markelovi ja Sergei Magnitski surma põhjustajad on endiselt välja selgitamata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Anna Politkovskaja, Natalja Estemirova, Anastassia Baburova, Stanislav Markelovi ja Sergei Magnitski surma põhjustajad on endiselt välja selgitamata;

| E. | arvestades, et Mihhail Hodorkovski ja tema äripartner Platon Lebedev mõisteti 30. detsembril 2010. aastal Moskva Hamovniki ringkonnakohtus süüdi vara omastamises; arvestades, et süüdistuse esitamist, kohtupidamist ja kohtuotsust peetakse rahvusvahelises plaanis poliitiliselt motiveerituks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Mihhail Hodorkovski ja tema äripartner Platon Lebedev mõisteti 30. detsembril 2010. aastal Moskva Hamovniki ringkonnakohtus süüdi vara omastamises; arvestades, et süüdistuse esitamist, kohtupidamist ja kohtuotsust peetakse rahvusvahelises plaanis poliitiliselt motiveerituks;

| F. | arvestades, et Sergei Magnitski juhtum on vaid üks paljudest Venemaa õiguskaitseasutuste võimu kuritarvitamise juhtudest, mis rikub tõsiselt õigusriigi põhimõtteid ning jätab tema surma põhjustamises süüdi olevad isikud endiselt karistamata; arvestades, et on veel mitmeid teisi kohtuasju, kus poliitilise konkurentsi kõrvaldamiseks ja kodanikuühiskonna ähvardamiseks kasutatakse poliitiliselt konstrueeritud põhjendusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Sergei Magnitski juhtum on vaid üks paljudest Venemaa õiguskaitseasutuste võimu kuritarvitamise juhtudest, mis rikub tõsiselt õigusriigi põhimõtteid ning jätab tema surma põhjustamises süüdi olevad isikud endiselt karistamata; arvestades, et on veel mitmeid teisi kohtuasju, kus poliitilise konkurentsi kõrvaldamiseks ja kodanikuühiskonna ähvardamiseks kasutatakse poliitiliselt konstrueeritud põhjendusi;

| G. | arvestades, et Venemaa punkansambli Pussy Rioti liikmete kaheks aastaks vangimõistmine president Vladimir Putini vastase protestiavalduse eest Moskva õigeusu katedraalis on ebaproportsionaalne; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa punkansambli Pussy Rioti liikmete kaheks aastaks vangimõistmine president Vladimir Putini vastase protestiavalduse eest Moskva õigeusu katedraalis on ebaproportsionaalne;

| H. | arvestades, et riigiduumal on kavas 12. septembril 2012 hääletada duumaliikme Gennadi Gudkovi mandaadi äravõtmise üle, järgimata vajalikke demokraatlikke menetlusi; arvestades, et õigusriigi põhimõtete nimel peaksid parlamendi eeskirjad kehtima võrdselt ja erapooletult kõigi duumaliikmete suhtes; arvestades, et samasugused süüdistused on esitatud Õiglase Venemaa saadikurühma teistelegi liikmetele, nt Dmitri Gudkovile ja Ilja Ponomarjovile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et riigiduumal on kavas 12. septembril 2012 hääletada duumaliikme Gennadi Gudkovi mandaadi äravõtmise üle, järgimata vajalikke demokraatlikke menetlusi; arvestades, et õigusriigi põhimõtete nimel peaksid parlamendi eeskirjad kehtima võrdselt ja erapooletult kõigi duumaliikmete suhtes; arvestades, et samasugused süüdistused on esitatud Õiglase Venemaa saadikurühma teistelegi liikmetele, nt Dmitri Gudkovile ja Ilja Ponomarjovile;

| I. | arvestades, et valitsusväliseid organisatsioone ja kogunemisvabaduse õigust käsitlevaid uusi õigusakte saab kasutada kodanikuühiskonna allasurumiseks, opositsiooniliste poliitiliste vaadete lämmatamiseks ning valitsusväliste organisatsioonide, demokraatliku opositsiooni ja ajakirjanduse ahistamiseks; arvestades, et Venemaa parlament võttis 2012. aasta juulis vastu seaduseelnõu, millega antakse „välisriigi agendi” staatus nendele Venemaa mittetulunduslikele organisatsioonidele, mis on seotud poliitilise tegevusega ja mida rahastatakse väljastpoolt Venemaad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et valitsusväliseid organisatsioone ja kogunemisvabaduse õigust käsitlevaid uusi õigusakte saab kasutada kodanikuühiskonna allasurumiseks, opositsiooniliste poliitiliste vaadete lämmatamiseks ning valitsusväliste organisatsioonide, demokraatliku opositsiooni ja ajakirjanduse ahistamiseks; arvestades, et Venemaa parlament võttis 2012. aasta juulis vastu seaduseelnõu, millega antakse „välisriigi agendi” staatus nendele Venemaa mittetulunduslikele organisatsioonidele, mis on seotud poliitilise tegevusega ja mida rahastatakse väljastpoolt Venemaad;

| J. | arvestades, et vastupidiselt president Putini ja peaminister Medvedevi avaldustele ja kinnitustele on surve Venemaa kodanike poliitilistele vabadustele suurenemas; arvestades, et president Putin on teatanud, et Venemaal on vaja kiiresti lahendada ulatusliku korruptsiooni probleem, ning on avalikult lubanud tugevdada Venemaal õigusriigi põhimõtteid ja väljendanud muret Venemaa kohtu- ja õigussüsteemi sõltumatuse pärast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastupidiselt president Putini ja peaminister Medvedevi avaldustele ja kinnitustele on surve Venemaa kodanike poliitilistele vabadustele suurenemas; arvestades, et president Putin on teatanud, et Venemaal on vaja kiiresti lahendada ulatusliku korruptsiooni probleem, ning on avalikult lubanud tugevdada Venemaal õigusriigi põhimõtteid ja väljendanud muret Venemaa kohtu- ja õigussüsteemi sõltumatuse pärast;

| 1. | märgib, et ELi ja Venemaa sisulised ja konstruktiivsed suhted sõltuvad sellest, kas Venemaa teeb jõupingutusi demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks ning kas Venemaal hakatakse austama põhiõigusi; rõhutab asjaolu, et keskpika perspektiiviga ja pikaajaline poliitiline ja majanduslik stabiilsus ning areng Venemaal sõltuvad õigusriigi põhimõtete järgimisest ja tõelise demokraatliku valikuvabaduse tekkest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ELi ja Venemaa sisulised ja konstruktiivsed suhted sõltuvad sellest, kas Venemaa teeb jõupingutusi demokraatia ja õigusriigi tugevdamiseks ning kas Venemaal hakatakse austama põhiõigusi; rõhutab asjaolu, et keskpika perspektiiviga ja pikaajaline poliitiline ja majanduslik stabiilsus ning areng Venemaal sõltuvad õigusriigi põhimõtete järgimisest ja tõelise demokraatliku valikuvabaduse tekkest;

| 2. | on seisukohal, et Venemaa kui Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liige peaks täitma kohustusi, millele ta on alla kirjutanud; juhib tähelepanu asjaolule, et hiljutised sündmused on viinud veelgi kaugemale reformidest, mida oleks vaja demokraatlike standardite ja õigusriigi põhimõtete ning kohtunike sõltumatuse parandamiseks Venemaal; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Venemaa kui Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liige peaks täitma kohustusi, millele ta on alla kirjutanud; juhib tähelepanu asjaolule, et hiljutised sündmused on viinud veelgi kaugemale reformidest, mida oleks vaja demokraatlike standardite ja õigusriigi põhimõtete ning kohtunike sõltumatuse parandamiseks Venemaal;

| 3. | tervitab ülemkohtu 25. juuli 2012. aasta otsust vaadata läbi nii Hodorkovski kui ka Lebedevi kohtuasjad vastavalt Venemaa presidendi juures tegutseva inimõiguste nõukogu 2011. aasta detsembri soovitustele; võtab teadmiseks Lebedevi karistuse lühendamise kolme aasta võrra; nõuab, et jätkuks nende kohtuasjade põhjalik läbivaatamine vastavalt Venemaa rahvusvahelistele kohustustele korraldada kohtuprotsesse õiglaselt ja läbipaistvalt ning nõuab presidendi inimõiguste nõukogu esimehe (Hodorkovski juhtumit käsitlevate) järelduste ja soovituste täielikku järgimist ja rakendamist; |
| --- | --- |

3.

tervitab ülemkohtu 25. juuli 2012. aasta otsust vaadata läbi nii Hodorkovski kui ka Lebedevi kohtuasjad vastavalt Venemaa presidendi juures tegutseva inimõiguste nõukogu 2011. aasta detsembri soovitustele; võtab teadmiseks Lebedevi karistuse lühendamise kolme aasta võrra; nõuab, et jätkuks nende kohtuasjade põhjalik läbivaatamine vastavalt Venemaa rahvusvahelistele kohustustele korraldada kohtuprotsesse õiglaselt ja läbipaistvalt ning nõuab presidendi inimõiguste nõukogu esimehe (Hodorkovski juhtumit käsitlevate) järelduste ja soovituste täielikku järgimist ja rakendamist;

| 4. | kutsub Venemaa ametivõime tooma Anna Politkovskaja ja Natalja Jestemirova mõrvas süüdi olevad isikud kohtu ette ning nõuab, et Venemaa ametivõimud viiksid läbi Magnitski juhtumi ning teiste juhtumite usaldusväärse ja sõltumatu uurimise ning teeksid lõpu lokkavale karistamatusele ja laiaulatuslikule korruptsioonile riigis; |
| --- | --- |

4.

kutsub Venemaa ametivõime tooma Anna Politkovskaja ja Natalja Jestemirova mõrvas süüdi olevad isikud kohtu ette ning nõuab, et Venemaa ametivõimud viiksid läbi Magnitski juhtumi ning teiste juhtumite usaldusväärse ja sõltumatu uurimise ning teeksid lõpu lokkavale karistamatusele ja laiaulatuslikule korruptsioonile riigis;

| 5. | peab väga murettekitavaks teisi poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesse, eelkõige kriminaalsüüdistuse esitamist teadlastele, keda süüdistatakse spionaažis, kuna nad tegid koostööd välismaiste teadusasutustega, opositsiooniaktivisti Taissija Ossipova kriminaalkorras süüdimõistmist kaheksaks aastaks vangi kohtuprotsessil, mida peetakse poliitiliselt motiveerituks ja kus kasutati kahtlasi ja arvatavasti fabritseeritud asitõendeid ega täidetud õiglase kohtuliku arutamise nõudeid, Moskvas 6. mail 2012. aastal toimunud protestimeeleavaldustel osalenud rohkem kui tosinkonna inimese kinnipidamist ja neile poliitiliselt motiveeritud kriminaalsüüdistuste esitamist (meeleavaldajaid süüdistatakse alusetult väidetavates „massirahutustes” osalemises) ning opositsiooniaktivistide, nt Aleksei Navalnõi, Boriss Nemtsovi ja Sergei Udaltsovi vastu algatatud kriminaaluurimisi; |
| --- | --- |

5.

peab väga murettekitavaks teisi poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesse, eelkõige kriminaalsüüdistuse esitamist teadlastele, keda süüdistatakse spionaažis, kuna nad tegid koostööd välismaiste teadusasutustega, opositsiooniaktivisti Taissija Ossipova kriminaalkorras süüdimõistmist kaheksaks aastaks vangi kohtuprotsessil, mida peetakse poliitiliselt motiveerituks ja kus kasutati kahtlasi ja arvatavasti fabritseeritud asitõendeid ega täidetud õiglase kohtuliku arutamise nõudeid, Moskvas 6. mail 2012. aastal toimunud protestimeeleavaldustel osalenud rohkem kui tosinkonna inimese kinnipidamist ja neile poliitiliselt motiveeritud kriminaalsüüdistuste esitamist (meeleavaldajaid süüdistatakse alusetult väidetavates „massirahutustes” osalemises) ning opositsiooniaktivistide, nt Aleksei Navalnõi, Boriss Nemtsovi ja Sergei Udaltsovi vastu algatatud kriminaaluurimisi;

| 6. | väljendab sügavat pettumust kohtuotsuse ja ebaproportsionaalse karistuse üle, mis määrati Venemaa Hamovniki ringkonnakohtu poolt punkansambli Pussy Riot liikmetele Maria Aljohhinale ja Jekaterina Samutsevitšile; märgib murega, et see juhtum lisandub hiljuti toimunud poliitiliselt motiveeritud hirmutamiste ja opositsiooniaktivistide süüdimõistmiste nimekirja Venemaa Föderatsioonis, ning selle suundumuse süvenemine tekitab Euroopa Liidus üha suurenevat muret; kinnitab veel kord oma veendumust, et see karistus vaadatakse läbi ja seda muudetakse kooskõlas Venemaa rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavat pettumust kohtuotsuse ja ebaproportsionaalse karistuse üle, mis määrati Venemaa Hamovniki ringkonnakohtu poolt punkansambli Pussy Riot liikmetele Maria Aljohhinale ja Jekaterina Samutsevitšile; märgib murega, et see juhtum lisandub hiljuti toimunud poliitiliselt motiveeritud hirmutamiste ja opositsiooniaktivistide süüdimõistmiste nimekirja Venemaa Föderatsioonis, ning selle suundumuse süvenemine tekitab Euroopa Liidus üha suurenevat muret; kinnitab veel kord oma veendumust, et see karistus vaadatakse läbi ja seda muudetakse kooskõlas Venemaa rahvusvaheliste kohustustega;

| 7. | võtab teadmiseks peaprokuröri taotluse hääletada duumaliikme Gennadi Gudkovi mandaadi ennetähtaegse lõpetamise üle seoses tema äritegevusega riigiduuma liikmeks oleku ajal, mis on vastuolus Venemaa kriminaalseadustiku artikliga 289; rõhutab, et poliitilise menetluse algatamist parlamendis selleks, et võtta opositsioonipartei Õiglane Venemaa liikmelt Gennadi Gudkovilt ära tema parlamendiliikme mandaat, peetakse üldiselt opositsioonipartei hirmutamiseks ja see on suunatud opositsioonipartei õiguspärase poliitilise tegevuse vastu, mis toetab protestiliikumise nõudmisi; kutsub Venemaad üles hoiduma seaduste meelevaldsest kasutamisest opositsiooniliikmete tegevuse piiramise eesmärgil; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks peaprokuröri taotluse hääletada duumaliikme Gennadi Gudkovi mandaadi ennetähtaegse lõpetamise üle seoses tema äritegevusega riigiduuma liikmeks oleku ajal, mis on vastuolus Venemaa kriminaalseadustiku artikliga 289; rõhutab, et poliitilise menetluse algatamist parlamendis selleks, et võtta opositsioonipartei Õiglane Venemaa liikmelt Gennadi Gudkovilt ära tema parlamendiliikme mandaat, peetakse üldiselt opositsioonipartei hirmutamiseks ja see on suunatud opositsioonipartei õiguspärase poliitilise tegevuse vastu, mis toetab protestiliikumise nõudmisi; kutsub Venemaad üles hoiduma seaduste meelevaldsest kasutamisest opositsiooniliikmete tegevuse piiramise eesmärgil;

| 8. | väljendab muret seoses kodanikuühiskonna arenemiseks vajaliku õhkkonna halvenemisega Venemaal, eelkõige seoses terve rea seaduste hiljutise vastuvõtmisega, mis puudutavad meeleavaldusi, VVOsid, laimu ja internetti ning sisaldavad mitmeti mõistetavaid sätteid ja võivad tuua kaasa nende meelevaldse jõustamise; tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et tänapäevane ja jõukas ühiskond peab kaitsma ja tunnustama kõigi oma kodanike individuaalseid ja kollektiivseid õigusi; kutsub seoses sellega Venemaa pädevaid asutusi üles muutma VVOsid puudutavaid uusi seadusi, et kaitsta poliitilise tagakiusamise eest kodanikeühendusi, kes saavad rahalist toetust laitmatu reputatsiooniga välismaistest fondidest; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret seoses kodanikuühiskonna arenemiseks vajaliku õhkkonna halvenemisega Venemaal, eelkõige seoses terve rea seaduste hiljutise vastuvõtmisega, mis puudutavad meeleavaldusi, VVOsid, laimu ja internetti ning sisaldavad mitmeti mõistetavaid sätteid ja võivad tuua kaasa nende meelevaldse jõustamise; tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et tänapäevane ja jõukas ühiskond peab kaitsma ja tunnustama kõigi oma kodanike individuaalseid ja kollektiivseid õigusi; kutsub seoses sellega Venemaa pädevaid asutusi üles muutma VVOsid puudutavaid uusi seadusi, et kaitsta poliitilise tagakiusamise eest kodanikeühendusi, kes saavad rahalist toetust laitmatu reputatsiooniga välismaistest fondidest;

| 9. | väljendab sügavat muret ka ekstremismi käsitleva seaduse pärast selle peamiste mõistete „äärmuslik tegevus” ja „äärmuslikud organisatsioonid” tõlgendamise laia valikuvõimaluse tõttu, mis Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni hinnangul võib tuua kaasa nende meelevaldse kasutamise ning ühinemis-, sõna- ja usuvabaduse piiramise; kutsub Venemaa ametivõime üles lahendama nimetatud probleeme seaduse muutmisega; |
| --- | --- |

9.

väljendab sügavat muret ka ekstremismi käsitleva seaduse pärast selle peamiste mõistete „äärmuslik tegevus” ja „äärmuslikud organisatsioonid” tõlgendamise laia valikuvõimaluse tõttu, mis Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni hinnangul võib tuua kaasa nende meelevaldse kasutamise ning ühinemis-, sõna- ja usuvabaduse piiramise; kutsub Venemaa ametivõime üles lahendama nimetatud probleeme seaduse muutmisega;

| 10. | tuletab meelde, et endine president Medvedev kutsus kokku töörühma, et tegeleda valimissüsteemi reformiga ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise parandamisega Venemaal; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on tungivalt nõudnud Venemaa ametivõimudelt nende reformide elluviimist ning pakkunud korduvalt ELi toetust, sh moderniseerimispartnerluse raamistiku kaudu; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et endine president Medvedev kutsus kokku töörühma, et tegeleda valimissüsteemi reformiga ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise parandamisega Venemaal; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on tungivalt nõudnud Venemaa ametivõimudelt nende reformide elluviimist ning pakkunud korduvalt ELi toetust, sh moderniseerimispartnerluse raamistiku kaudu;

| 11. | mõistab hukka mitmetes Venemaa piirkondades hiljuti vastu võetud õigusaktid kriminaalkaristuse kehtestamiseks seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti puudutava teabe avalikustamise eest ning sarnased kavatsused föderaaltasandil; tuletab Venemaa ametivõimudele meelde nende kohustust austada sõnavabadust ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka mitmetes Venemaa piirkondades hiljuti vastu võetud õigusaktid kriminaalkaristuse kehtestamiseks seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti puudutava teabe avalikustamise eest ning sarnased kavatsused föderaaltasandil; tuletab Venemaa ametivõimudele meelde nende kohustust austada sõnavabadust ning homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi;

| 12. | kutsub kõrget esindajat ja asepresidenti ning komisjoni üles väljendama järjepidevat ja tugevat toetust kodanikuühiskonna aktivistidele ja uue sotsiaalse liikumise esindajatele; kutsub ELi üles avaldama pidevat survet Venemaa ametivõimudele, et nad täidaksid OSCE standardeid inimõiguste, demokraatia, õigusriikluse ja kohtusüsteemi sõltumatuse vallas; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõrget esindajat ja asepresidenti ning komisjoni üles väljendama järjepidevat ja tugevat toetust kodanikuühiskonna aktivistidele ja uue sotsiaalse liikumise esindajatele; kutsub ELi üles avaldama pidevat survet Venemaa ametivõimudele, et nad täidaksid OSCE standardeid inimõiguste, demokraatia, õigusriikluse ja kohtusüsteemi sõltumatuse vallas;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on Venemaaga inimõiguste teemal ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide raames toimuv pidev arvamuste vahetus vahendina, mis aitab kõikides koostöövaldkondades tugevdada omavahelist koostoimimisvõimet, ning nõuab kõnealuste kohtumiste vormi täiustamist, et muuta need tulemuslikumaks, pöörates erilist tähelepanu rassismi- ja ksenofoobiavastastele ühismeetmetele, ja seda, et kõnealuses protsessis saaksid osaleda Euroopa Parlament, riigiduuma ja inimõigustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid, ning eeldab, et dialoog toimub vaheldumisi Venemaal ja mõnes ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on Venemaaga inimõiguste teemal ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide raames toimuv pidev arvamuste vahetus vahendina, mis aitab kõikides koostöövaldkondades tugevdada omavahelist koostoimimisvõimet, ning nõuab kõnealuste kohtumiste vormi täiustamist, et muuta need tulemuslikumaks, pöörates erilist tähelepanu rassismi- ja ksenofoobiavastastele ühismeetmetele, ja seda, et kõnealuses protsessis saaksid osaleda Euroopa Parlament, riigiduuma ja inimõigustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid, ning eeldab, et dialoog toimub vaheldumisi Venemaal ja mõnes ELi liikmesriigis;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0088.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0054.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0575.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0335.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/138 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/138

---

Neljapäev, 13. september 2012Euroopa pangaliitu käsitlevad ettepanekud

P7_TA(2012)0353

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon pangandusliidu loomise kohta (2012/2729(RSP))

2013/C 353 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 26. juuni 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 26. juuni 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”,

| — | võttes arvesse 28. ja 29. juunil 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. ja 29. juunil 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse euroala tippkohtumisel 29. juunil 2012 võetud seisukohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse euroala tippkohtumisel 29. juunil 2012 võetud seisukohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „ELi raamistik piiriüleseks kriisijuhtimiseks pangandussektoris” (COM(2009)0561), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „ELi raamistik piiriüleseks kriisijuhtimiseks pangandussektoris” (COM(2009)0561),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2010. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile piiriüleseks kriisijuhtimiseks pangandussektoris (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2010. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile piiriüleseks kriisijuhtimiseks pangandussektoris (1),

| — | võttes arvesse G20 juhtide 24.–25. septembri 2009. aasta Pittsburghi tippkohtumisel esitatud avaldust pangakriiside piiriülese lahendamise ja süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 juhtide 24.–25. septembri 2009. aasta Pittsburghi tippkohtumisel esitatud avaldust pangakriiside piiriülese lahendamise ja süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste teemal,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EMÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EL ning määrust (EL) nr 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EMÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EL ning määrust (EL) nr 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (3),

| — | võttes arvesse 25. veebruaril 2009. aastal komisjoni presidendile Barrosole esitatud Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise finantsjärelevalve töörühma raporti soovitust nr 13, milles märgiti, et töörühm nõuab ühtse ja toimiva kriisijuhtimist reguleeriva raamistiku loomist ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. veebruaril 2009. aastal komisjoni presidendile Barrosole esitatud Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise finantsjärelevalve töörühma raporti soovitust nr 13, milles märgiti, et töörühm nõuab ühtse ja toimiva kriisijuhtimist reguleeriva raamistiku loomist ELis,

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (4) ja eelkõige selle soovitust nr 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (4) ja eelkõige selle soovitust nr 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (7),

| — | võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve (A7-0166/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve (A7-0166/2010),

| — | võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni kirju komisjonile ja Euroopa järelevalveasutustele nimetatud asutuste sõltumatuse teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni kirju komisjonile ja Euroopa järelevalveasutustele nimetatud asutuste sõltumatuse teemal,

| — | võttes arvesse 1. juuni 2008. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit finantsjärelevalveasutuste, keskpankade ja Euroopa Liidu rahandusministrite vahelise koostöö kohta piiriülese finantsstabiilsuse valdkonnas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juuni 2008. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit finantsjärelevalveasutuste, keskpankade ja Euroopa Liidu rahandusministrite vahelise koostöö kohta piiriülese finantsstabiilsuse valdkonnas (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453),

| — | võttes arvesse 13. detsembri 1976. aasta teist nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (9), 9. oktoobri 1978. aasta nõukogu kolmandat direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (10), ja 17. detsembri 1982. aasta kuuendat nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembri 1976. aasta teist nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (9), 9. oktoobri 1978. aasta nõukogu kolmandat direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (10), ja 17. detsembri 1982. aasta kuuendat nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist (11),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoiuste tagamise skeemide kohta (uuesti sõnastatud) (12),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (13),

| — | võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni 31. augustil 2011. aastal eelarvekomisjonile esitatud arvamust „Parlamendi seisukoht nõukogu muudetud 2012. aasta eelarve projekti kohta – kõik jaod” (2011/2020(BUD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni 31. augustil 2011. aastal eelarvekomisjonile esitatud arvamust „Parlamendi seisukoht nõukogu muudetud 2012. aasta eelarve projekti kohta – kõik jaod” (2011/2020(BUD)),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud suulist küsimust Euroopa pangaliitu käsitlevate ettepanekute kohta (O-000151/2012 – B7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud suulist küsimust Euroopa pangaliitu käsitlevate ettepanekute kohta (O-000151/2012 – B7-0360/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et G20 juhtide 24.–25. septembri 2009. aasta Pittsburghi tippkohtumisel esitatud avalduses kutsuti üles jõudma kokkuleppele pangakriiside piiriülese lahendamise ja süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste teemal 2010. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et G20 juhtide 24.–25. septembri 2009. aasta Pittsburghi tippkohtumisel esitatud avalduses kutsuti üles jõudma kokkuleppele pangakriiside piiriülese lahendamise ja süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste teemal 2010. aasta lõpuks;

| B. | arvestades, et on äärmiselt oluline koondada kõik jõupingutused, et stabiliseerida Euroopa finantsturg ja lõigata läbi pankade ja riikide vaheline side, selleks et alustada liikumist tõelise majandus- ja rahandusliidu suunas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on äärmiselt oluline koondada kõik jõupingutused, et stabiliseerida Euroopa finantsturg ja lõigata läbi pankade ja riikide vaheline side, selleks et alustada liikumist tõelise majandus- ja rahandusliidu suunas;

| C. | arvestades, et 2010. aasta juulis esitas Euroopa Parlament oma resolutsioonis piiriülese kriisijuhtimise kohta pangandussektoris ja oma raportis ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve lahendused piiriülese kriisijuhtimise küsimustele – integreeritud järelevalvekord, hoiuste tagamise skeemide mehhanismi reform ja ELi finantsstabiilsuse fond; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2010. aasta juulis esitas Euroopa Parlament oma resolutsioonis piiriülese kriisijuhtimise kohta pangandussektoris ja oma raportis ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve lahendused piiriülese kriisijuhtimise küsimustele – integreeritud järelevalvekord, hoiuste tagamise skeemide mehhanismi reform ja ELi finantsstabiilsuse fond;

| D. | arvestades, et euroala pankade puhul võiks Euroopa stabiilsusmehhanismil olla võimalus pankasid pärast tavapärast otsust otseselt rekapitaliseerida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et euroala pankade puhul võiks Euroopa stabiilsusmehhanismil olla võimalus pankasid pärast tavapärast otsust otseselt rekapitaliseerida;

| E. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu on lõpuks jõudmas Euroopa Parlamendiga samadele järeldustele integreerituma järelevalvesüsteemi vajaduse kohta, ja nõuavad nüüd pangandusliidu loomist seoses hoiuste tagamise skeemide ja kriisilahendusmehhanismiga ühtse järelevalvemehhanismi moodustamise teel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu ja nõukogu on lõpuks jõudmas Euroopa Parlamendiga samadele järeldustele integreerituma järelevalvesüsteemi vajaduse kohta, ja nõuavad nüüd pangandusliidu loomist seoses hoiuste tagamise skeemide ja kriisilahendusmehhanismiga ühtse järelevalvemehhanismi moodustamise teel;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi täiel määral kaasamine on oluline, andmaks kõnealuse pangandusliidu moodustamise protsessile demokraatlikku legitiimsust, nagu seda on selgelt väidetud juba eespool mainitud Herman Van Rompuy aruandes esitatud neljandas põhielemendis, milleks on suurem demokraatlik legitiimsus ja vastutus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi täiel määral kaasamine on oluline, andmaks kõnealuse pangandusliidu moodustamise protsessile demokraatlikku legitiimsust, nagu seda on selgelt väidetud juba eespool mainitud Herman Van Rompuy aruandes esitatud neljandas põhielemendis, milleks on suurem demokraatlik legitiimsus ja vastutus;

| G. | arvestades, et parlament on kaasotsustamismenetluse kaudu olnud täielikult kaasatud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi moodustamisse ja sealhulgas Euroopa Pangandusjärelevalve loomisse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlament on kaasotsustamismenetluse kaudu olnud täielikult kaasatud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi moodustamisse ja sealhulgas Euroopa Pangandusjärelevalve loomisse;

| H. | arvestades, et ilmses vastuolus kõnealuste põhimõtete ja samuti komisjoni algatusõigusega on Euroopa Ülemkogu palunud komisjonil esitada ühtse järelevalvemehhanismi kohta ettepanek, mille ainsaks õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõige 6, jättes sel moel Euroopa Parlamendi ilma seadusandlikust võimust ühtse turu küsimustes, mida muidu lahendatakse kaasotsustamismenetluse teel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ilmses vastuolus kõnealuste põhimõtete ja samuti komisjoni algatusõigusega on Euroopa Ülemkogu palunud komisjonil esitada ühtse järelevalvemehhanismi kohta ettepanek, mille ainsaks õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõige 6, jättes sel moel Euroopa Parlamendi ilma seadusandlikust võimust ühtse turu küsimustes, mida muidu lahendatakse kaasotsustamismenetluse teel;

| I. | arvestades, et menetlusse üksnes liikmesriikide kaasamine mitte ei muuda menetlust kiiremaks ja tõhusamaks, vaid saadab üldsusele negatiivse sõnumi ajal, mil eksisteerib üldtunnustatud vajadus suurema läbipaistvuse ja demokraatliku toe järele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et menetlusse üksnes liikmesriikide kaasamine mitte ei muuda menetlust kiiremaks ja tõhusamaks, vaid saadab üldsusele negatiivse sõnumi ajal, mil eksisteerib üldtunnustatud vajadus suurema läbipaistvuse ja demokraatliku toe järele;

| 1. | kordab, et kriisihetkedel peab alati eelistama ühendusemeetodit, sest see on ainus võimalus tagada, et liit väljub kriisist tugevamana; |
| --- | --- |

1.

kordab, et kriisihetkedel peab alati eelistama ühendusemeetodit, sest see on ainus võimalus tagada, et liit väljub kriisist tugevamana;

| 2. | nõuab, et poliitilised juhid edendaksid demokraatlikku legitiimsust kõigis Euroopa Liidu küsimustes; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et poliitilised juhid edendaksid demokraatlikku legitiimsust kõigis Euroopa Liidu küsimustes;

| 3. | rõhutab, et ettepanekus esitatud pangandusliidu ja ühtse järelevalvemehhanismiga tegelemisel on tarvis tugevdada demokraatlikku legitiimsust, kaasates Euroopa Parlament täieõigusliku kaasseadusandjana; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ettepanekus esitatud pangandusliidu ja ühtse järelevalvemehhanismiga tegelemisel on tarvis tugevdada demokraatlikku legitiimsust, kaasates Euroopa Parlament täieõigusliku kaasseadusandjana;

| 4. | rõhutab, et on vaja põhjalikult kaaluda euroalas toimiva pangandusliidu ja euroalast välja jäävate liikmesriikide võimalikku vastastikku ülekanduvat mõju; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on vaja põhjalikult kaaluda euroalas toimiva pangandusliidu ja euroalast välja jäävate liikmesriikide võimalikku vastastikku ülekanduvat mõju;

| 5. | rõhutab, et juhul kui pangandusliidu moodustamise ettepanekutega muudetakse kaasotsustamismenetluse teel vastu võetud õigusakte, kaalub parlament neid ettepanekuid paketis; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et juhul kui pangandusliidu moodustamise ettepanekutega muudetakse kaasotsustamismenetluse teel vastu võetud õigusakte, kaalub parlament neid ettepanekuid paketis;

| 6. | rõhutab, et mis tahes olulise muudatuse korral järelevalves, kaasa arvatud järelevalvevolituste üleminek teistele institutsioonidele, peab samaväärselt suurenema nende institutsioonide tegevuse läbipaistvus ja Euroopa Parlamendi ees kantav vastutus ning parlamendil peab olema õigus esitada mis tahes küsimusi ja tal peavad olema kõik volitused ametisse määramisel ja eelarvemenetluses; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et mis tahes olulise muudatuse korral järelevalves, kaasa arvatud järelevalvevolituste üleminek teistele institutsioonidele, peab samaväärselt suurenema nende institutsioonide tegevuse läbipaistvus ja Euroopa Parlamendi ees kantav vastutus ning parlamendil peab olema õigus esitada mis tahes küsimusi ja tal peavad olema kõik volitused ametisse määramisel ja eelarvemenetluses;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 61.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0331.

(3)  EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15.

(4)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 41.

(5)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

(6)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 162.

(7)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(8)  ECFIN/CEFCPE(2008)REP/53106 REV REV.

(9)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1.

(10)  EÜT L 295, 20.10.1978, lk 36.

(11)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 47.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0049.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0313.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/141 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/141

---

Neljapäev, 13. september 2012Lõuna-Aafrika: streikivate kaevurite massimõrv

P7_TA(2012)0354

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Lõuna-Aafrika ja streikinud kaevurite massimõrva kohta (2012/2783(RSP))

2013/C 353 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Lõuna Aafrika ja ELi strateegilise partnerluse ühist tegevuskava, mis on ainus sellelaadne partnerlusleping, mis on ELi ja Aafrika riigi vahel seni sõlmitud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna Aafrika ja ELi strateegilise partnerluse ühist tegevuskava, mis on ainus sellelaadne partnerlusleping, mis on ELi ja Aafrika riigi vahel seni sõlmitud,

| — | võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi partnerluslepingut (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse ILO deklaratsiooni aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl ning selle järgimismehhanismi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO deklaratsiooni aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl ning selle järgimismehhanismi,

| — | võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact ja OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact ja OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise mäetööstuse ja metallide nõukogu säästva arengu raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise mäetööstuse ja metallide nõukogu säästva arengu raamistikku,

| — | võttes arvesse 1999. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelist kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut, mida täiendati 2009. aastal poliitilist ja majanduslikku koostööd käsitlevate sätetega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelist kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut, mida täiendati 2009. aastal poliitilist ja majanduslikku koostööd käsitlevate sätetega,

| — | võttes arvesse president Jacob Zuma 17. augusti 2012. aasta pressiteadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Jacob Zuma 17. augusti 2012. aasta pressiteadet,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 23. ja 24. augusti 2012. aasta märkusi pärast välisministri Nkoana-Mashabanega peetud Lõuna-Aafrika ja ELi ministrite 11. poliitilist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni 23. ja 24. augusti 2012. aasta märkusi pärast välisministri Nkoana-Mashabanega peetud Lõuna-Aafrika ja ELi ministrite 11. poliitilist dialoogi,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 30. mai 2012. aasta resolutsiooni kaevandamise sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 30. mai 2012. aasta resolutsiooni kaevandamise sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikides,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et politsei ja streikivate kaevurite vahel 16. augustil 2012. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis Marikana Lonmini plaatinakaevanduses toimunud kokkupõrgetes lasti maha 34 inimest ning haavati vähemalt 78 inimest; arvestades, et sellele eelnes mitu vägivaldset streikimispäeva, mille jooksul said surma 10 inimest, sealhulgas kaks turvameest ja kaks politseinikku; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et politsei ja streikivate kaevurite vahel 16. augustil 2012. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis Marikana Lonmini plaatinakaevanduses toimunud kokkupõrgetes lasti maha 34 inimest ning haavati vähemalt 78 inimest; arvestades, et sellele eelnes mitu vägivaldset streikimispäeva, mille jooksul said surma 10 inimest, sealhulgas kaks turvameest ja kaks politseinikku;

| B. | arvestades, et arreteeriti 270 streikivat kaevandustöölist, kellele esitati süüdistus oma kaaslaste surma põhjustamises apartheidi-aegse nn ühise eesmärgi õiguse alusel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et arreteeriti 270 streikivat kaevandustöölist, kellele esitati süüdistus oma kaaslaste surma põhjustamises apartheidi-aegse nn ühise eesmärgi õiguse alusel;

| C. | arvestades, et pärast avalikkuse protesti võtsid prokurörid tagasi 16. augustil 2012. aastal arreteeritud kaevandustööliste vastu esitatud mõrvasüüdistused, kuid avaliku vägivalla kohta esitatud süüdistusi käsitlev menetlus lükati edasi uurimise lõpuleviimiseni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast avalikkuse protesti võtsid prokurörid tagasi 16. augustil 2012. aastal arreteeritud kaevandustööliste vastu esitatud mõrvasüüdistused, kuid avaliku vägivalla kohta esitatud süüdistusi käsitlev menetlus lükati edasi uurimise lõpuleviimiseni;

| D. | arvestades, et kõnealune tulistamisintsident on veriseim politsei ja protestijate vaheline kokkupõrge pärast apartheidi lõppu 1994. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealune tulistamisintsident on veriseim politsei ja protestijate vaheline kokkupõrge pärast apartheidi lõppu 1994. aastal;

| E. | arvestades, et seda intsidenti tuleb näha riigi erakordselt heitlike sotsiaalmajanduslike olude laiemast perspektiivist; arvestades, et pärast apartheidi lõppu on Lõuna-Aafrikal õnnestunud ehitada üles demokraatlik riik, kuid sellegipoolest on riigil erakordselt suured majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, samuti on riigis jätkuvalt suur ebavõrdsus ning suur vaesus ja töötus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seda intsidenti tuleb näha riigi erakordselt heitlike sotsiaalmajanduslike olude laiemast perspektiivist; arvestades, et pärast apartheidi lõppu on Lõuna-Aafrikal õnnestunud ehitada üles demokraatlik riik, kuid sellegipoolest on riigil erakordselt suured majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, samuti on riigis jätkuvalt suur ebavõrdsus ning suur vaesus ja töötus;

| F. | arvestades, et pärast kõnealuseid veriseid sündmusi mõistis president Zuma selle traagilise olukorra avalikult hukka; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast kõnealuseid veriseid sündmusi mõistis president Zuma selle traagilise olukorra avalikult hukka;

| G. | arvestades, et president Zuma moodustas tapmiste uurimiseks kohtuliku uurimiskomisjoni ning tapmisi on asunud uurima ka Lõuna-Aafrika sõltumatu politsei uurimisosakond (IPID); arvestades, et loodi ka ministeeriumidevaheline komisjon, kelle vastutada on püsiva lahenduse leidmine tapmisteni viinud probleemidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et president Zuma moodustas tapmiste uurimiseks kohtuliku uurimiskomisjoni ning tapmisi on asunud uurima ka Lõuna-Aafrika sõltumatu politsei uurimisosakond (IPID); arvestades, et loodi ka ministeeriumidevaheline komisjon, kelle vastutada on püsiva lahenduse leidmine tapmisteni viinud probleemidele;

| H. | arvestades, et reformide puudumine töövaidluste lahendamise mehhanismis on põhjustanud Lõuna-Aafrikale märkimisväärset majanduslikku kahju ning hoidnud eemale välisinvesteeringud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et reformide puudumine töövaidluste lahendamise mehhanismis on põhjustanud Lõuna-Aafrikale märkimisväärset majanduslikku kahju ning hoidnud eemale välisinvesteeringud;

| I. | arvestades, et streikivad kaevurid vaidlesid palga üle kaevanduse omaniku, Londonis registreeritud ettevõttega Lonmin, mis on suuruselt kolmas plaatinakaevandusettevõte maailmas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et streikivad kaevurid vaidlesid palga üle kaevanduse omaniku, Londonis registreeritud ettevõttega Lonmin, mis on suuruselt kolmas plaatinakaevandusettevõte maailmas;

| J. | arvestades, et vaidlust raskendas poliitiline ja ametiühingute vaheline intensiivne rivaliteet, eriti pinged kaevandustööliste riikliku ametiühingu (NUM) ning kaevandus- ja ehitustööliste ametiühingute liidu (AMCU) vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaidlust raskendas poliitiline ja ametiühingute vaheline intensiivne rivaliteet, eriti pinged kaevandustööliste riikliku ametiühingu (NUM) ning kaevandus- ja ehitustööliste ametiühingute liidu (AMCU) vahel;

| K. | arvestades, et Aafrika Rahvuskongressi noorteühendusest (ANCYL) välja heidetud selle endist presidenti Julius Malemat nähti streikivaid kaevureid ja AMCUd toetamas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika Rahvuskongressi noorteühendusest (ANCYL) välja heidetud selle endist presidenti Julius Malemat nähti streikivaid kaevureid ja AMCUd toetamas;

| L. | arvestades, et Lõuna-Aafrika mineraale ja kaevandustooteid eksporditakse, sealhulgas Euroopa Liidu riikidesse; arvestades, et kaevandussektorit mõjutavad vähenenud nõudlus ja suurenenud tegevuskulud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lõuna-Aafrika mineraale ja kaevandustooteid eksporditakse, sealhulgas Euroopa Liidu riikidesse; arvestades, et kaevandussektorit mõjutavad vähenenud nõudlus ja suurenenud tegevuskulud;

| M. | arvestades, et osa Marikana plaatinakaevanduse Lonmin töölisi jätkavad streikimist suurema palga nimel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et osa Marikana plaatinakaevanduse Lonmin töölisi jätkavad streikimist suurema palga nimel;

| N. | arvestades, et 5. septembril 2012. aastal, kui Marikana kaevanduse lähedal tuli pärast 16. augusti 2012. aasta tulistamist suurimaks rahumeelseks meeleavalduseks tänavale üle 3 000 streikiva kaevuri, oli seal kohal ka arvukalt politseinikke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 5. septembril 2012. aastal, kui Marikana kaevanduse lähedal tuli pärast 16. augusti 2012. aasta tulistamist suurimaks rahumeelseks meeleavalduseks tänavale üle 3 000 streikiva kaevuri, oli seal kohal ka arvukalt politseinikke;

| O. | arvestades, et streikima on hakatud ka teistes kaevandustes ning kaevanduses Gold One Modder East said 5. septembril 2012. aastal toimunud kokkupõrkes haavata neli inimest, kui turvamehed tulistasid streikijaid kummikuulidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et streikima on hakatud ka teistes kaevandustes ning kaevanduses Gold One Modder East said 5. septembril 2012. aastal toimunud kokkupõrkes haavata neli inimest, kui turvamehed tulistasid streikijaid kummikuulidega;

| 1. | mõistab teravalt hukka streikivate kaevurite julma tapmise 16. augustil 2012. aastal ning sellele eelnenud vägivalla, mille tõttu hukkus 10 inimest, sealhulgas kaks turvameest ja kaks politseinikku; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka streikivate kaevurite julma tapmise 16. augustil 2012. aastal ning sellele eelnenud vägivalla, mille tõttu hukkus 10 inimest, sealhulgas kaks turvameest ja kaks politseinikku;

| 2. | avaldab südamest kaastunnet kõikidele peredele, kelle lähedased on Marikana kaevanduskriisis oma elu kaotanud; |
| --- | --- |

2.

avaldab südamest kaastunnet kõikidele peredele, kelle lähedased on Marikana kaevanduskriisis oma elu kaotanud;

| 3. | väljendab heameelt president Zuma otsuse üle moodustada uurimiskomisjon ja sõltumatu politsei uurimisosakonna algatuse üle uurida kõnealuseid tapmisi; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt president Zuma otsuse üle moodustada uurimiskomisjon ja sõltumatu politsei uurimisosakonna algatuse üle uurida kõnealuseid tapmisi;

| 4. | kutsub uurimiskomisjoni üles järgima läbipaistvust, tegutsema täiesti sõltumatult ja erapooletult ning tagama, et tema uurimistegevus täiendab sõltumatu politsei uurimisosakonna uurimistegevust; |
| --- | --- |

4.

kutsub uurimiskomisjoni üles järgima läbipaistvust, tegutsema täiesti sõltumatult ja erapooletult ning tagama, et tema uurimistegevus täiendab sõltumatu politsei uurimisosakonna uurimistegevust;

| 5. | nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised teeksid uurimiskomisjoniga koostööd, et selgitada välja Marikanas juhtunu; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised teeksid uurimiskomisjoniga koostööd, et selgitada välja Marikanas juhtunu;

| 6. | kutsub uurimiskomisjoni üles uurima politsei ülemäärase jõu kasutamise algpõhjuseid ning tunneb sügavat muret selle pärast, et ametivõimud järgivad apartheidi-aegset nn ühise eesmärgi õigust; |
| --- | --- |

6.

kutsub uurimiskomisjoni üles uurima politsei ülemäärase jõu kasutamise algpõhjuseid ning tunneb sügavat muret selle pärast, et ametivõimud järgivad apartheidi-aegset nn ühise eesmärgi õigust;

| 7. | tunneb muret selle pärast, et Lõuna-Aafrika väljakujunenud tööturu osapooled on kodanike silmis oma legitiimsust kaotamas, kuna kõigil tasanditel on jätkuvalt märke korruptsioonist; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret selle pärast, et Lõuna-Aafrika väljakujunenud tööturu osapooled on kodanike silmis oma legitiimsust kaotamas, kuna kõigil tasanditel on jätkuvalt märke korruptsioonist;

| 8. | kutsub Lõuna-Aafrika ametivõime ja Lonmini üles tagama ohvritele ja nende peredele juurdepääs õiguskaitsevahenditele ning maksma neile hüvitist ja nende eest hoolitsema; |
| --- | --- |

8.

kutsub Lõuna-Aafrika ametivõime ja Lonmini üles tagama ohvritele ja nende peredele juurdepääs õiguskaitsevahenditele ning maksma neile hüvitist ja nende eest hoolitsema;

| 9. | nõuab, et kõiki kinnipeetuid koheldaks õiglaselt ja kohtumenetlusi järgides, ning et tagataks politsei erapooletu ja läbipaistev uurimistegevus; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et kõiki kinnipeetuid koheldaks õiglaselt ja kohtumenetlusi järgides, ning et tagataks politsei erapooletu ja läbipaistev uurimistegevus;

| 10. | peab kahetsusväärseks seda, et Lonmin ei ole suutnud töövaidlusele asjakohaselt reageerida ning et ta ei ole võtnud endale mingit vastutust, kuid tunneb heameelt ettevõtte teadaande üle, et streikijaid ei vallandata, kui nad tööle tagasi ei pöördu, mis erineb ettevõtte eelmisest nõudmisest; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks seda, et Lonmin ei ole suutnud töövaidlusele asjakohaselt reageerida ning et ta ei ole võtnud endale mingit vastutust, kuid tunneb heameelt ettevõtte teadaande üle, et streikijaid ei vallandata, kui nad tööle tagasi ei pöördu, mis erineb ettevõtte eelmisest nõudmisest;

| 11. | on väga mures selle pärast, et streikivad kaevurid ähvardavad vägivallaga, kuna on teateid kaevandustööliste hirmutamise kohta, keda ähvardatakse surmaga juhul, kui nad jätkavad töötamist; kutsub kõiki osapooli üles tagama, et protestiavaldused jäävad rahumeelseteks; |
| --- | --- |

11.

on väga mures selle pärast, et streikivad kaevurid ähvardavad vägivallaga, kuna on teateid kaevandustööliste hirmutamise kohta, keda ähvardatakse surmaga juhul, kui nad jätkavad töötamist; kutsub kõiki osapooli üles tagama, et protestiavaldused jäävad rahumeelseteks;

| 12. | on mures, et kaevanduses Gold One Modder East toimunud kokkupõrge annab märku sellest, et tööliste rahutused võivad levida ka kullakaevandustesse ning võivad kaasa tuua vägivalla levimise; |
| --- | --- |

12.

on mures, et kaevanduses Gold One Modder East toimunud kokkupõrge annab märku sellest, et tööliste rahutused võivad levida ka kullakaevandustesse ning võivad kaasa tuua vägivalla levimise;

| 13. | tuletab kõikidele osapooltele meelde kohustust järgida rahvusvahelist õigust, sealhulgas ILO põhimõtteid ja prioriteete, ning Lõuna-Aafrika Vabariigi põhiseadust, milles on tagatud ühinemis- ja kogunemisõigus ning sõnavabadus; |
| --- | --- |

13.

tuletab kõikidele osapooltele meelde kohustust järgida rahvusvahelist õigust, sealhulgas ILO põhimõtteid ja prioriteete, ning Lõuna-Aafrika Vabariigi põhiseadust, milles on tagatud ühinemis- ja kogunemisõigus ning sõnavabadus;

| 14. | kutsub Lõuna-Aafrika ametivõime, ametiühinguid ja Lonmini üles tegema jätkuvalt kõik selleks, et leida konfliktile ja palgavaidlusele kiire, kõikehõlmav ja õiglane lahendus, eesmärgiga saavutada piirkonnas rahu ja stabiilsus; |
| --- | --- |

14.

kutsub Lõuna-Aafrika ametivõime, ametiühinguid ja Lonmini üles tegema jätkuvalt kõik selleks, et leida konfliktile ja palgavaidlusele kiire, kõikehõlmav ja õiglane lahendus, eesmärgiga saavutada piirkonnas rahu ja stabiilsus;

| 15. | nõuab tungivalt, et lahendataks kiiresti jätkuvad vaidlused ja konfliktid NUMi ja AMCU vahel; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et lahendataks kiiresti jätkuvad vaidlused ja konfliktid NUMi ja AMCU vahel;

| 16. | nõuab, et lahendataks Lõuna-Aafrika kaevuritele asjakohase palga ning palgatasemete vahelise erinevuse probleem; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et lahendataks Lõuna-Aafrika kaevuritele asjakohase palga ning palgatasemete vahelise erinevuse probleem;

| 17. | võtab teadmiseks, et Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus on võtnud erinevaid meetmeid töötingimuste parandamiseks kaevandustööstuses, ning nõuab tungivalt, et ametivõimud jätkaksid pingutuste tegemist; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks, et Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus on võtnud erinevaid meetmeid töötingimuste parandamiseks kaevandustööstuses, ning nõuab tungivalt, et ametivõimud jätkaksid pingutuste tegemist;

| 18. | kutsub Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsust üles tegelema vajadusega arendada Lõuna-Aafrika politsei oskusi, eriti mis puudutab vägivaldsete meeleavalduste ohjeldamist ja laskemoona kasutamist; nõuab, et EL ja Lõuna-Aafrika teeksid politsei koolitamisel rohkem koostööd; |
| --- | --- |

18.

kutsub Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsust üles tegelema vajadusega arendada Lõuna-Aafrika politsei oskusi, eriti mis puudutab vägivaldsete meeleavalduste ohjeldamist ja laskemoona kasutamist; nõuab, et EL ja Lõuna-Aafrika teeksid politsei koolitamisel rohkem koostööd;

| 19. | palub komisjonil luua kontrollimehhanism, mille eesmärk on takistada nende kaevandustoodete importimist ELi, mida on kaevandatud ilma sotsiaalsete, töö-, ohutus- ja keskkonnaalaste tagatisteta; ergutab komisjoni looma kvaliteedimärki nende kaevandustoodete jaoks, mida on kaevandatud sotsiaalseid, töö-, ohutus- ja keskkonnaalaseid miinimumstandardeid järgides; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil luua kontrollimehhanism, mille eesmärk on takistada nende kaevandustoodete importimist ELi, mida on kaevandatud ilma sotsiaalsete, töö-, ohutus- ja keskkonnaalaste tagatisteta; ergutab komisjoni looma kvaliteedimärki nende kaevandustoodete jaoks, mida on kaevandatud sotsiaalseid, töö-, ohutus- ja keskkonnaalaseid miinimumstandardeid järgides;

| 20. | nõuab tungivalt, et Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus tegeleks toimunud vägivalla algpõhjustega, sealhulgas rikaste ja vaeste vahelise murettekitava lõhega, noorte suureneva töötuse määraga ning tööliste töö- ja elutingimustega, ning likvideeriks seeläbi äärmusliku majandusliku ebavõrdsuse; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus tegeleks toimunud vägivalla algpõhjustega, sealhulgas rikaste ja vaeste vahelise murettekitava lõhega, noorte suureneva töötuse määraga ning tööliste töö- ja elutingimustega, ning likvideeriks seeläbi äärmusliku majandusliku ebavõrdsuse;

| 21. | on valmis jätkama Lõuna-Aafrika toetamist ning rõhutab vajadust püsiva ja sihipärasema partnerluse järele, et aidata riigil lahendada oma sotsiaalmajanduslikke probleeme; |
| --- | --- |

21.

on valmis jätkama Lõuna-Aafrika toetamist ning rõhutab vajadust püsiva ja sihipärasema partnerluse järele, et aidata riigil lahendada oma sotsiaalmajanduslikke probleeme;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Lõuna-Aafrika parlamendile ja valitsusele, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele, Üleaafrikalisele Parlamendile ja Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Lõuna-Aafrika parlamendile ja valitsusele, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele, Üleaafrikalisele Parlamendile ja Aafrika Liidule.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/145 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/145

---

Neljapäev, 13. september 2012Rohingya moslemite tagakiusamine Birmas

P7_TA(2012)0355

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon rohingya islamiusuliste tagakiusamise kohta Birmas/Myanmaris (2012/2784(RSP))

2013/C 353 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma/Myanmari kohta, eriti 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma/Myanmari kohta, eriti 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 7. märtsi 2012. aasta eduaruannet inimõiguste olukorra kohta Birmas/Myanmaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 7. märtsi 2012. aasta eduaruannet inimõiguste olukorra kohta Birmas/Myanmaris,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Birma/Myanmari kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Birma/Myanmari kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 13. juuni 2012. aasta avaldust kriisi kohta Myanmari (Birma) Arakani osariigi põhjaosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 13. juuni 2012. aasta avaldust kriisi kohta Myanmari (Birma) Arakani osariigi põhjaosas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonis 11. juulil 2012 toimunud arvamuste vahetust rohingja islamiusuliste küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjonis 11. juulil 2012 toimunud arvamuste vahetust rohingja islamiusuliste küsimuses,

| — | võttes arvesse komisjoni voliniku Georgieva 9. augusti 2012. aasta avaldust humanitaarabi andmise kohta rohingja islamiusulistele ja teistele kannatavatele kogukondadele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni voliniku Georgieva 9. augusti 2012. aasta avaldust humanitaarabi andmise kohta rohingja islamiusulistele ja teistele kannatavatele kogukondadele,

| — | võttes arvesse ASEANi riikide välisministrite 17. augusti 2012. aasta avaldust hiljutiste sündmuste kohta Myanmari Arakani osariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi riikide välisministrite 17. augusti 2012. aasta avaldust hiljutiste sündmuste kohta Myanmari Arakani osariigis,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 18–21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 18–21,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 25,

| — | võttes arvesse otsust korraldada 2013. aastal Myanmaris Kagu-Aasia spordivõistlused ning otsust määrata Myanmar 2014. aastal ASEANi eesistujaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust korraldada 2013. aastal Myanmaris Kagu-Aasia spordivõistlused ning otsust määrata Myanmar 2014. aastal ASEANi eesistujaks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates 2011. aasta märtsist, kui astus ametisse president Thein Seini juhitud uus valitsus, on võetud mitmeid meetmeid kodanikuvabaduste laiendamiseks riigis, vabastatud suurem osa poliitvange, kellest mitmed valiti järelvalimistel parlamenti, jõustatud esialgsed relvarahukokkulepped enamiku relvastatud etniliste rühmitustega ning et leppimise lootuses on Myanmari tagasi pöördunud paljud paguluses viibinud poliitilised teisitimõtlejad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 2011. aasta märtsist, kui astus ametisse president Thein Seini juhitud uus valitsus, on võetud mitmeid meetmeid kodanikuvabaduste laiendamiseks riigis, vabastatud suurem osa poliitvange, kellest mitmed valiti järelvalimistel parlamenti, jõustatud esialgsed relvarahukokkulepped enamiku relvastatud etniliste rühmitustega ning et leppimise lootuses on Myanmari tagasi pöördunud paljud paguluses viibinud poliitilised teisitimõtlejad;

| B. | arvestades, et sellele vaatamata on kasvanud rohingja vähemuse diskrimineerimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sellele vaatamata on kasvanud rohingja vähemuse diskrimineerimine;

| C. | arvestades, et budistist naise vägistamine ja mõrvamine 28. mail 2012 tõi kaasa järjestikused inimohvritega kokkupõrked Arakani osariigis enamuse moodustava budistliku elanikkonna ja vähemuses olevate rohingja islamiusuliste vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et budistist naise vägistamine ja mõrvamine 28. mail 2012 tõi kaasa järjestikused inimohvritega kokkupõrked Arakani osariigis enamuse moodustava budistliku elanikkonna ja vähemuses olevate rohingja islamiusuliste vahel;

| D. | arvestades, et järgnevatel päevadel süvenes kogukondade vaheline vägivald veelgi, Arakani rahvusenamuse esindajatest koosnevad märatsevad rahvahulgad ja julgeolekujõud ründasid rohingja islamiusulisi ning selle tulemusel hukkus kümneid inimesi, hävisid tuhanded kodud ja riigisiseselt asus ümber üle 70 000 inimese; arvestades, et 10. juunil 2012 kuulutati Arakani osariigi kuues linnas välja erakorraline seisukord; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et järgnevatel päevadel süvenes kogukondade vaheline vägivald veelgi, Arakani rahvusenamuse esindajatest koosnevad märatsevad rahvahulgad ja julgeolekujõud ründasid rohingja islamiusulisi ning selle tulemusel hukkus kümneid inimesi, hävisid tuhanded kodud ja riigisiseselt asus ümber üle 70 000 inimese; arvestades, et 10. juunil 2012 kuulutati Arakani osariigi kuues linnas välja erakorraline seisukord;

| E. | arvestades, et president Thein Sein väljendas esialgu arvamust, et ainuke lahendus oleks saata rohingja islamiusulised ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toetatud pagulaslaagritesse või asustada nad ümber teistesse riikidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et president Thein Sein väljendas esialgu arvamust, et ainuke lahendus oleks saata rohingja islamiusulised ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toetatud pagulaslaagritesse või asustada nad ümber teistesse riikidesse;

| F. | arvestades, et rohingja islamiusulised, kellest suur osa on elanud Arakani osariigis juba sajandeid, ei ole arvatud Birma/Myanmari 135 etnilise rühma hulka ja seega ei ole neil 1982. aasta kodakondsusseaduse kohaselt õigust kodakondsusele, ning arvestades, et paljud birmalased peavad rohingja islamiusulisi Bangladeshist tulnud ebaseaduslikeks sisserändajateks, kellele saab süstemaatiliselt osaks raske diskrimineerimine ja ametivõimude poolt piirangute kohaldamine, nagu liikumis- ja abiellumisvabaduse piiramine, haridusele, tervishoiule ja tööhõivele juurdepääsu tõkestamine, maade konfiskeerimine, sunnitöö, meelevaldne vahistamine ja tagakiusamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rohingja islamiusulised, kellest suur osa on elanud Arakani osariigis juba sajandeid, ei ole arvatud Birma/Myanmari 135 etnilise rühma hulka ja seega ei ole neil 1982. aasta kodakondsusseaduse kohaselt õigust kodakondsusele, ning arvestades, et paljud birmalased peavad rohingja islamiusulisi Bangladeshist tulnud ebaseaduslikeks sisserändajateks, kellele saab süstemaatiliselt osaks raske diskrimineerimine ja ametivõimude poolt piirangute kohaldamine, nagu liikumis- ja abiellumisvabaduse piiramine, haridusele, tervishoiule ja tööhõivele juurdepääsu tõkestamine, maade konfiskeerimine, sunnitöö, meelevaldne vahistamine ja tagakiusamine;

| G. | arvestades, et järjekindla tagakiusamise tõttu on aastate vältel hinnanguliselt miljon rohingja islamiusulist põgenenud naaberriikidesse; arvestades, et ainuüksi Bangladeshi on saabunud 300 000 pagulast, kuigi selles riigis on nende olukord pikas perspektiivis lahenduseta ja arvestades, et Bangladeshi ametivõimud on hiljuti teinud esmast arsti- ja toiduabi andvatele rahvusvahelistele humanitaarabi vabaühendustele ning Cox’s Bazar Districti kohalikule elanikkonnale korralduse tegevus peatada ning saadavad nüüd teadete kohaselt rohingja islamiusulistest pagulasi tagasi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et järjekindla tagakiusamise tõttu on aastate vältel hinnanguliselt miljon rohingja islamiusulist põgenenud naaberriikidesse; arvestades, et ainuüksi Bangladeshi on saabunud 300 000 pagulast, kuigi selles riigis on nende olukord pikas perspektiivis lahenduseta ja arvestades, et Bangladeshi ametivõimud on hiljuti teinud esmast arsti- ja toiduabi andvatele rahvusvahelistele humanitaarabi vabaühendustele ning Cox’s Bazar Districti kohalikule elanikkonnale korralduse tegevus peatada ning saadavad nüüd teadete kohaselt rohingja islamiusulistest pagulasi tagasi;

| H. | arvestades, et komisjoni humanitaarabiamet (ECHO) on rohingja islamiusulistest pagulaste ning neid Bangladeshis vastu võtva kohaliku elanikkonna toetamiseks eraldanud 10 miljonit eurot; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni humanitaarabiamet (ECHO) on rohingja islamiusulistest pagulaste ning neid Bangladeshis vastu võtva kohaliku elanikkonna toetamiseks eraldanud 10 miljonit eurot;

| I. | arvestades, et Birma valitsus nimetas 17. augustil 2012. aastal ametisse kodanikuühiskonda, poliitilisi ja usuühendusi esindavast 27 liikmest koosneva sõltumatu uurimiskomisjoni, et uurida usurühmade vahelise vägivallapuhangu põhjusi ja esitada ettepanekuid, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Birma valitsus nimetas 17. augustil 2012. aastal ametisse kodanikuühiskonda, poliitilisi ja usuühendusi esindavast 27 liikmest koosneva sõltumatu uurimiskomisjoni, et uurida usurühmade vahelise vägivallapuhangu põhjusi ja esitada ettepanekuid,

| 1. | tunneb muret etnilise vägivalla jätkumise pärast Lääne-Birmas, mis on põhjustanud arvukalt surmajuhtumeid ja vigastusi, hävitanud vara ja sundinud kohalikku elanikkonda ümber asuma, ning väljendab muret selle pärast, et kogukondadevahelised kokkupõrked võivad seada ohtu demokraatiale ülemineku Birmas/Myanmaris; |
| --- | --- |

1.

tunneb muret etnilise vägivalla jätkumise pärast Lääne-Birmas, mis on põhjustanud arvukalt surmajuhtumeid ja vigastusi, hävitanud vara ja sundinud kohalikku elanikkonda ümber asuma, ning väljendab muret selle pärast, et kogukondadevahelised kokkupõrked võivad seada ohtu demokraatiale ülemineku Birmas/Myanmaris;

| 2. | kutsub kõiki osapooli üles hoiduma vägivallast ning nõuab tungivalt, et Birma ametivõimud lõpetaksid rohingja islamiusuliste meelevaldse vahistamise, annaksid teavet 2012. aasta juuni julgeolekuoperatsioonide algusest peale kinni peetavate sadade inimeste asukoha kohta ning vabastaksid viivitamata kõik meelevaldselt kinni peetavad; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki osapooli üles hoiduma vägivallast ning nõuab tungivalt, et Birma ametivõimud lõpetaksid rohingja islamiusuliste meelevaldse vahistamise, annaksid teavet 2012. aasta juuni julgeolekuoperatsioonide algusest peale kinni peetavate sadade inimeste asukoha kohta ning vabastaksid viivitamata kõik meelevaldselt kinni peetavad;

| 3. | palub Birma/Myanmari valitsusel viivitamata anda ÜRO agentuuridele ja humanitaarabi andvatele vabaühendustele, ajakirjanikele ja diplomaatidele takistamatu juurdepääs Arakani osariigi kõikidele piirkondadele, tagada kogu abivajavale elanikkonnale takistamatu juurdepääs humanitaarabile ning kindlustada ümberasunud rohingja islamiusulistele liikumisvabadus ja luba pöörduda tagasi oma endisesse elupaika, kui oht on möödunud; |
| --- | --- |

3.

palub Birma/Myanmari valitsusel viivitamata anda ÜRO agentuuridele ja humanitaarabi andvatele vabaühendustele, ajakirjanikele ja diplomaatidele takistamatu juurdepääs Arakani osariigi kõikidele piirkondadele, tagada kogu abivajavale elanikkonnale takistamatu juurdepääs humanitaarabile ning kindlustada ümberasunud rohingja islamiusulistele liikumisvabadus ja luba pöörduda tagasi oma endisesse elupaika, kui oht on möödunud;

| 4. | tunneb heameelt sõltumatu uurimiskomisjoni moodustamise üle, kuid peab kahetsusväärseks seda, et komisjonis puudub rohingja islamiusuliste esindaja; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt sõltumatu uurimiskomisjoni moodustamise üle, kuid peab kahetsusväärseks seda, et komisjonis puudub rohingja islamiusuliste esindaja;

| 5. | kutsub Birma/Myanmari valitsust üles vägivaldsete kokkupõrgete ja muude Arakani osariigis toimunud rikkumiste toimepanijaid vastutusele võtma ning ohjama äärmusrühmitusi, kes õhutavad kogukondadevahelist vihkamist, levitavad ähvardusi humanitaar- ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu ning toetavad rohingja islamiusuliste väljasaatmist või kahe kogukonna püsivat eraldamist; |
| --- | --- |

5.

kutsub Birma/Myanmari valitsust üles vägivaldsete kokkupõrgete ja muude Arakani osariigis toimunud rikkumiste toimepanijaid vastutusele võtma ning ohjama äärmusrühmitusi, kes õhutavad kogukondadevahelist vihkamist, levitavad ähvardusi humanitaar- ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu ning toetavad rohingja islamiusuliste väljasaatmist või kahe kogukonna püsivat eraldamist;

| 6. | palub Euroopa välisteenistusel toetada kõikide võimalike vahenditega Birma valitsuse jõupingutusi, et olukord stabiliseerida, rakendada leppimist edendavaid programme, töötada Arakani osariigi jaoks välja ulatuslik sotsiaalmajanduslik arengukava ja jätkata Birma/Myanmari demokraatlikuks muutmist; |
| --- | --- |

6.

palub Euroopa välisteenistusel toetada kõikide võimalike vahenditega Birma valitsuse jõupingutusi, et olukord stabiliseerida, rakendada leppimist edendavaid programme, töötada Arakani osariigi jaoks välja ulatuslik sotsiaalmajanduslik arengukava ja jätkata Birma/Myanmari demokraatlikuks muutmist;

| 7. | tunnustab neid Birma kodanikke, kes on väljendanud toetust islamiusuliste kogukonnale ja pluralistlikule ühiskonnale, ning kutsub poliitilisi jõude üles võtma selles küsimuses selge seisukoht; on veendunud, et kohalikke kogukondi kaasav dialoog oleks oluline element, mille abil leevendada arvukaid etnilisi probleeme Birmas/Myanmaris; |
| --- | --- |

7.

tunnustab neid Birma kodanikke, kes on väljendanud toetust islamiusuliste kogukonnale ja pluralistlikule ühiskonnale, ning kutsub poliitilisi jõude üles võtma selles küsimuses selge seisukoht; on veendunud, et kohalikke kogukondi kaasav dialoog oleks oluline element, mille abil leevendada arvukaid etnilisi probleeme Birmas/Myanmaris;

| 8. | rõhutab, et rohingja islamiusulisi ei saa uuest kujunevast avatud mitmekultuurilisest Birmast/Myanmarist välja jätta ning palub valitsusel muuta 1982. aasta kodakondsusseadust, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega ja ÜRO laste õiguste konventsiooni artiklist 7 tulenevate riigi kohustustega, anda kodanikuõigused rohingja islamiusulistele ja teistele kodakondsuseta vähemustele, kaotada diskrimineerivad tavad ja tagada kõikide Birma kodanike võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et rohingja islamiusulisi ei saa uuest kujunevast avatud mitmekultuurilisest Birmast/Myanmarist välja jätta ning palub valitsusel muuta 1982. aasta kodakondsusseadust, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega ja ÜRO laste õiguste konventsiooni artiklist 7 tulenevate riigi kohustustega, anda kodanikuõigused rohingja islamiusulistele ja teistele kodakondsuseta vähemustele, kaotada diskrimineerivad tavad ja tagada kõikide Birma kodanike võrdne kohtlemine;

| 9. | tunneb muret 14 rahvusvahelise abitöötaja vahistamise pärast rahutuste ajal ja nõuab viivitamata viie veel vanglas viibiva inimese vabastamist; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret 14 rahvusvahelise abitöötaja vahistamise pärast rahutuste ajal ja nõuab viivitamata viie veel vanglas viibiva inimese vabastamist;

| 10. | nõuab tungivalt, et Birma valitsus lubaks riiki ÜRO inimõiguste valdkonna eriraportööri, et viia läbi sõltumatu uurimine Arakani osariigis toimunud rikkumiste osas; palub ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ametil luua Birmasse/Myanmari esindus ja osariikidesse, sealhulgas Arakani osariiki selle filiaalid, millel on täielikud inimõiguste kaitse ja edendamise ning tehnilise abi andmise volitused; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Birma valitsus lubaks riiki ÜRO inimõiguste valdkonna eriraportööri, et viia läbi sõltumatu uurimine Arakani osariigis toimunud rikkumiste osas; palub ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ametil luua Birmasse/Myanmari esindus ja osariikidesse, sealhulgas Arakani osariiki selle filiaalid, millel on täielikud inimõiguste kaitse ja edendamise ning tehnilise abi andmise volitused;

| 11. | ergutab Birma valitsust jätkama demokraatlike reformide rakendamist ja õigusriigi loomist ning tagama inimõiguste ja põhivabaduste, eelkõige sõna- ja kogunemisvabaduse (sealhulgas internetis) järgimist; |
| --- | --- |

11.

ergutab Birma valitsust jätkama demokraatlike reformide rakendamist ja õigusriigi loomist ning tagama inimõiguste ja põhivabaduste, eelkõige sõna- ja kogunemisvabaduse (sealhulgas internetis) järgimist;

| 12. | nõuab tungivalt, et kõik piirkonna riigid abistaksid Birmast/Myanmarist pärit pagulasi ja toetaksid Birma valitsust õiglase lahenduse leidmisel seoses paguluse tinginud põhjustega; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et kõik piirkonna riigid abistaksid Birmast/Myanmarist pärit pagulasi ja toetaksid Birma valitsust õiglase lahenduse leidmisel seoses paguluse tinginud põhjustega;

| 13. | nõuab tungivalt, et eelkõige Bangladesh jätkaks pakutava abi vastuvõtmist ja täiendavate toetusmeetmete võtmist ning lubaks humanitaarabiorganisatsioonidel riigis tööd jätkata, eriti arvestades Arakani osariigis toimunud sündmusi ja sellele järgnenud suurenenud pagulaste hulka, kes vajavad hädasti esmaabi; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et eelkõige Bangladesh jätkaks pakutava abi vastuvõtmist ja täiendavate toetusmeetmete võtmist ning lubaks humanitaarabiorganisatsioonidel riigis tööd jätkata, eriti arvestades Arakani osariigis toimunud sündmusi ja sellele järgnenud suurenenud pagulaste hulka, kes vajavad hädasti esmaabi;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Birma/Myanmari ja Bangladeshi valitsustele ja parlamentidele, ELi kõrgele esindajale, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, ÜRO inimõiguste valdkonna eriesindajale Myanmaris, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Birma/Myanmari ja Bangladeshi valitsustele ja parlamentidele, ELi kõrgele esindajale, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, ÜRO inimõiguste valdkonna eriesindajale Myanmaris, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0142.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/148

---

Neljapäev, 13. september 2012Aserbaidžaan: Ramil Safarovi juhtum

P7_TA(2012)0356

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ning Ramil Safarovi juhtumi kohta (2012/2785(RSP))

2013/C 353 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis, eelkõige inimõigusi käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis, eelkõige inimõigusi käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse süüdimõistetud isikute üleandmise küsimuses rahvusvahelises õiguses välja kujunenud tava, täpsemalt süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni, milles on kokku lepitud, et õigusemõistmise eesmärkide edendamiseks ja süüdimõistetud isikute sotsiaalseks rehabiliteerimiseks tuleks teha koostööd, andes neile võimaluse kanda oma karistust oma päritoluühiskonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse süüdimõistetud isikute üleandmise küsimuses rahvusvahelises õiguses välja kujunenud tava, täpsemalt süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni, milles on kokku lepitud, et õigusemõistmise eesmärkide edendamiseks ja süüdimõistetud isikute sotsiaalseks rehabiliteerimiseks tuleks teha koostööd, andes neile võimaluse kanda oma karistust oma päritoluühiskonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi 5. septembri 2012. aasta avaldust Ramil Safarovile armuandmise kohta Aserbaidžaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi 5. septembri 2012. aasta avaldust Ramil Safarovile armuandmise kohta Aserbaidžaanis,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ning volinik Štefan Füle 3. septembri 2012. aasta ühisavaldust Safarovi vabastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ning volinik Štefan Füle 3. septembri 2012. aasta ühisavaldust Safarovi vabastamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 4. septembri 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 4. septembri 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Aserbaidžaani Vabariigi asejustiitsministri Vilayat Zahirovi poolt 15. augustil 2012. aastal Ungari avaliku halduse ja justiitsministeeriumile saadetud ametlikku kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aserbaidžaani Vabariigi asejustiitsministri Vilayat Zahirovi poolt 15. augustil 2012. aastal Ungari avaliku halduse ja justiitsministeeriumile saadetud ametlikku kirja,

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (1),

| — | võttes arvesse Ungari peaministri Viktor Orbáni 3. septembri 2012. aasta avaldust, milles ta kinnitas, et Ungari tegutses kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari peaministri Viktor Orbáni 3. septembri 2012. aasta avaldust, milles ta kinnitas, et Ungari tegutses kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega,

| — | võttes arvesse 1999. aastal jõustunud Euroopa Liidu ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut ning poolte vahel käimasolevaid läbirääkimisi uue assotsieerimislepingu sõlmimiseks, millega asendataks varasem leping, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aastal jõustunud Euroopa Liidu ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut ning poolte vahel käimasolevaid läbirääkimisi uue assotsieerimislepingu sõlmimiseks, millega asendataks varasem leping,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Ramil Safarov vangistati Ungaris aastal 2004, kuna ta tappis NATO rahupartnerlusprogrammi raames Budapestis korraldatud kursuste ajal jõhkralt oma armeenlasest kolleegi; arvestades, et Safarov tunnistas end süüdi ning ei väljendanud oma teo pärast mingit kahetsust, õigustades oma tegu väitega, et tema ohver oli armeenlane; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ramil Safarov vangistati Ungaris aastal 2004, kuna ta tappis NATO rahupartnerlusprogrammi raames Budapestis korraldatud kursuste ajal jõhkralt oma armeenlasest kolleegi; arvestades, et Safarov tunnistas end süüdi ning ei väljendanud oma teo pärast mingit kahetsust, õigustades oma tegu väitega, et tema ohver oli armeenlane;

| B. | arvestades, et 31. augustil 2012 anti Ungaris mõrvas süüdi tunnistatud ning eluks ajaks vangi mõistetud Aserbaidžaani relvajõudude leitnant Ramil Safarov üle Aserbaidžaanile, kelle võimud olid seda pikalt taotlenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 31. augustil 2012 anti Ungaris mõrvas süüdi tunnistatud ning eluks ajaks vangi mõistetud Aserbaidžaani relvajõudude leitnant Ramil Safarov üle Aserbaidžaanile, kelle võimud olid seda pikalt taotlenud;

| C. | arvestades, et kohe pärast Ramil Safarovi üleviimist Aserbaidžaani andis Aserbaidžaani president Ilham Aliyev talle kooskõlas Aserbaidžaani Vabariigi põhiseadusega ning süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni artikliga 12 armu; arvestades, et Ungari ametiasutused pidid teadma, et Ramil Safarovit peetakse Aserbaidžaanis kangelaseks, kuna tema toimepandud mõrv haakub Armeenia ja Aserbaidžaani vahelise konfliktiga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohe pärast Ramil Safarovi üleviimist Aserbaidžaani andis Aserbaidžaani president Ilham Aliyev talle kooskõlas Aserbaidžaani Vabariigi põhiseadusega ning süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni artikliga 12 armu; arvestades, et Ungari ametiasutused pidid teadma, et Ramil Safarovit peetakse Aserbaidžaanis kangelaseks, kuna tema toimepandud mõrv haakub Armeenia ja Aserbaidžaani vahelise konfliktiga;

| D. | arvestades, et nii Ungari kui ka Aserbaidžaani poolt allkirjastatud süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni artiklis 9 on sätestatud, et ühe riigi territooriumil süüdi mõistetud isiku võib viia talle mõistetud karistust kandma ka teise riigi territooriumile, kui konventsioonis esitatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nii Ungari kui ka Aserbaidžaani poolt allkirjastatud süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni artiklis 9 on sätestatud, et ühe riigi territooriumil süüdi mõistetud isiku võib viia talle mõistetud karistust kandma ka teise riigi territooriumile, kui konventsioonis esitatud tingimused on täidetud;

| E. | arvestades, et Aserbaidžaani Vabariigi asejustiitsminister Vilayat Zahirov saatis 15. augustil 2012 Ungari avaliku halduse ja justiitsministeeriumile ametliku kirja, milles kinnitas, et juhul, kui süüdimõistetud isik viiakse ülejäänud vanglakaristust kandma Aserbaidžaani Vabariiki, toimub välisriigi kohtu otsuse täitmine kooskõlas konventsiooni artikli 9 lõike 1 punktiga a ning et asjaomast kohtuotsust ei muudeta; arvestades, et asejustiitsminister kinnitas ka seda, et Aserbaidžaani Vabariigi karistusseadustiku kohaselt võib kohus asendada eluaegse vanglakaristuse tähtajalise karistusega või tingimisi vabastamisega ainult siis, kui süüdimõistetu on kandnud oma karistusest ära vähemalt 25 aastat; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud eitasid hiljem mis tahes diplomaatiliste lubaduste andmist Ungari ametiasutustele |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aserbaidžaani Vabariigi asejustiitsminister Vilayat Zahirov saatis 15. augustil 2012 Ungari avaliku halduse ja justiitsministeeriumile ametliku kirja, milles kinnitas, et juhul, kui süüdimõistetud isik viiakse ülejäänud vanglakaristust kandma Aserbaidžaani Vabariiki, toimub välisriigi kohtu otsuse täitmine kooskõlas konventsiooni artikli 9 lõike 1 punktiga a ning et asjaomast kohtuotsust ei muudeta; arvestades, et asejustiitsminister kinnitas ka seda, et Aserbaidžaani Vabariigi karistusseadustiku kohaselt võib kohus asendada eluaegse vanglakaristuse tähtajalise karistusega või tingimisi vabastamisega ainult siis, kui süüdimõistetu on kandnud oma karistusest ära vähemalt 25 aastat; arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud eitasid hiljem mis tahes diplomaatiliste lubaduste andmist Ungari ametiasutustele

| F. | arvestades, et leitnant Safarov võeti Aserbaidžaanis suurejooneliselt vastu ning paar tundi pärast tema naasmist andis president talle armu, ta vabastati ning ülendati avalikul tseremoonial majoriks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et leitnant Safarov võeti Aserbaidžaanis suurejooneliselt vastu ning paar tundi pärast tema naasmist andis president talle armu, ta vabastati ning ülendati avalikul tseremoonial majoriks;

| G. | arvestades, et Safarovi vabastamisotsus põhjustas ulatuslikku rahvusvahelist pahameelt ja hukkamõistu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Safarovi vabastamisotsus põhjustas ulatuslikku rahvusvahelist pahameelt ja hukkamõistu;

| H. | arvestades, et 31. augustil 2012 andis Armeenia president Serzh Sargsyan teada, et Armeenia peatab diplomaatilised suhted Ungariga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 31. augustil 2012 andis Armeenia president Serzh Sargsyan teada, et Armeenia peatab diplomaatilised suhted Ungariga;

| I. | arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, on Euronesti asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende algatuste põhiväärtused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, on Euronesti asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende algatuste põhiväärtused;

| J. | arvestades, et Aserbaidžaan on ajavahemikul 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ning riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO põhikirjas ja inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Aserbaidžaan on ajavahemikul 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ning riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO põhikirjas ja inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud väärtusi;

| K. | arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline, ta on ühinenud paljude teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline, ta on ühinenud paljude teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga;

| 1. | rõhutab, kui oluline on õigusriigi põhimõtete järgimine ning võetud kohustustest kinnipidamine; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, kui oluline on õigusriigi põhimõtete järgimine ning võetud kohustustest kinnipidamine;

| 2. | taunib Aserbaidžaani presidendi otsust anda armu Ramil Safarovile, kes on Euroopa Liidu liikmesriigi kohtu poolt süüdi mõistetud mõrvar; on seisukohal, et nimetatud otsus võib veelgi teravdada kahe riigi vahelisi pingeid ning et see rõhutab ebaõiglustunnet ja süvendab kahe riigi vahelist lõhet; väljendab lisaks muret seepärast, et kõnealune otsus ohustab asjaomaste ühiskondade rahumeelse lepitamise mis tahes püüdeid ning võib edaspidi õõnestada inimestevahelise rahumeelse suhtlemise võimalikkust asjaomases piirkonnas; |
| --- | --- |

2.

taunib Aserbaidžaani presidendi otsust anda armu Ramil Safarovile, kes on Euroopa Liidu liikmesriigi kohtu poolt süüdi mõistetud mõrvar; on seisukohal, et nimetatud otsus võib veelgi teravdada kahe riigi vahelisi pingeid ning et see rõhutab ebaõiglustunnet ja süvendab kahe riigi vahelist lõhet; väljendab lisaks muret seepärast, et kõnealune otsus ohustab asjaomaste ühiskondade rahumeelse lepitamise mis tahes püüdeid ning võib edaspidi õõnestada inimestevahelise rahumeelse suhtlemise võimalikkust asjaomases piirkonnas;

| 3. | on seisukohal, et kuigi Safarovile presidendi otsusega armuandmine on süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooniga formaalselt kooskõlas, eiratakse sellega selle rahvusvahelise lepingu iseloomu, mis sõlmiti ühe riigi territooriumil süüdi mõistetud isiku üleviimiseks teise riigi territooriumile, et võimaldada tal kanda ülejäänud karistus ära teise riigi territooriumil; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kuigi Safarovile presidendi otsusega armuandmine on süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooniga formaalselt kooskõlas, eiratakse sellega selle rahvusvahelise lepingu iseloomu, mis sõlmiti ühe riigi territooriumil süüdi mõistetud isiku üleviimiseks teise riigi territooriumile, et võimaldada tal kanda ülejäänud karistus ära teise riigi territooriumil;

| 4. | on arvamusel, et presidendi armuandmisotsusega rikutakse Safarovi üleviimise taotlemisel Ungari ametiasutustele antud Aserbaidžaani diplomaatilisi lubadusi seoses süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni põhjal; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et presidendi armuandmisotsusega rikutakse Safarovi üleviimise taotlemisel Ungari ametiasutustele antud Aserbaidžaani diplomaatilisi lubadusi seoses süüdimõistetud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni põhjal;

| 5. | mõistab hukka asjaolu, et Safarov võeti Aserbaidžaanis vastu kangelasena, samuti otsuse ülendada ta majoriks ning maksta talle saabumisel tagasiulatuvalt välja kaheksa aasta palk; väljendab muret selle pärast, millist eeskuju antakse sellise otsusega tulevastele põlvkondadele, samuti selle pärast, kuidas Aserbaidžaani on Safarovit kiitnud ja tunnustanud; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka asjaolu, et Safarov võeti Aserbaidžaanis vastu kangelasena, samuti otsuse ülendada ta majoriks ning maksta talle saabumisel tagasiulatuvalt välja kaheksa aasta palk; väljendab muret selle pärast, millist eeskuju antakse sellise otsusega tulevastele põlvkondadele, samuti selle pärast, kuidas Aserbaidžaani on Safarovit kiitnud ja tunnustanud;

| 6. | on seisukohal, et Aserbaidžaani ja Armeenia nördimus igasuguste edusammude puudumise üle Mägi-Karabahhiga seonduvas rahuprotsessis ei õigusta kättemaksu ega ka kasutuid provokatsioone, mis muudavad niigi pingelise ja hapra olukorra vaid veelgi keerulisemaks; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et Aserbaidžaani ja Armeenia nördimus igasuguste edusammude puudumise üle Mägi-Karabahhiga seonduvas rahuprotsessis ei õigusta kättemaksu ega ka kasutuid provokatsioone, mis muudavad niigi pingelise ja hapra olukorra vaid veelgi keerulisemaks;

| 7. | toetab Euroopa välisteenistuse, Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja ning liimesriikide tehtavaid jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et leevendada pingeid ning teha piirkonnas rahu saavutamisel edusamme; |
| --- | --- |

7.

toetab Euroopa välisteenistuse, Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja ning liimesriikide tehtavaid jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et leevendada pingeid ning teha piirkonnas rahu saavutamisel edusamme;

| 8. | toetab OSCE Minski rühma kaasesimeeste püüdeid saavutada Mägi-Karabahhi rahuprotsessis märkimisväärseid edusamme, et leida olukorrale kestev ja terviklik lahendus, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

8.

toetab OSCE Minski rühma kaasesimeeste püüdeid saavutada Mägi-Karabahhi rahuprotsessis märkimisväärseid edusamme, et leida olukorrale kestev ja terviklik lahendus, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| 9. | rõhutab, et EL peaks täitma Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisel suuremat rolli, toetades niisuguste usalduse suurendamise meetmete rakendamist, mille abil viiakse omavahel kokku Armeenia ja Aserbaidžaani kogukonnad ning levitatakse kõikide osapoolte seas rahu, leppimise ja usalduse ideid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et EL peaks täitma Mägi-Karabahhi konflikti lahendamisel suuremat rolli, toetades niisuguste usalduse suurendamise meetmete rakendamist, mille abil viiakse omavahel kokku Armeenia ja Aserbaidžaani kogukonnad ning levitatakse kõikide osapoolte seas rahu, leppimise ja usalduse ideid;

| 10. | kordab oma seisukohta, et assotsieerimisleping, mille üle EL ja Aserbaidžaan praegu läbirääkimisi peavad, peaks sisaldama ka inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitse ja edendamisega seonduvaid sätteid ja võrdlusaluseid; |
| --- | --- |

10.

kordab oma seisukohta, et assotsieerimisleping, mille üle EL ja Aserbaidžaan praegu läbirääkimisi peavad, peaks sisaldama ka inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitse ja edendamisega seonduvaid sätteid ja võrdlusaluseid;

| 11. | mõistab hukka igasuguse terrorismi ning terrorismiga ähvardamise; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka igasuguse terrorismi ning terrorismiga ähvardamise;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, komisjonile, Aserbaidžaani Vabariigi ja Armeenia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste ja terrorismivastase võitluse küsimuses. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, Euroopa Ülemkogule, komisjonile, Aserbaidžaani Vabariigi ja Armeenia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, OSCE-le ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste ja terrorismivastase võitluse küsimuses.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0127.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/151

---

Neljapäev, 13. september 2012Hulgiskleroosi vastane võitlus Euroopas

P7_TA(2012)0357

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta deklaratsioon hulgiskleroosi vastase võitluse kohta Euroopas

2013/C 353 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et hulgiskleroos (MS) on kõige sagedasem noorte täiskasvanute neurodegeneratiivne haigus ja peamine mittetraumaatiliste puuete põhjus ning selle all kannatab Euroopas umbes 600 000 inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hulgiskleroos (MS) on kõige sagedasem noorte täiskasvanute neurodegeneratiivne haigus ja peamine mittetraumaatiliste puuete põhjus ning selle all kannatab Euroopas umbes 600 000 inimest;

| B. | arvestades, et enamikul hulgiskleroosi põdevatest inimestest diagnoositakse haigus parimas tööeas ja peaaegu pooled neist lõpetavad töötamise kolme aasta jooksul pärast diagnoosi saamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enamikul hulgiskleroosi põdevatest inimestest diagnoositakse haigus parimas tööeas ja peaaegu pooled neist lõpetavad töötamise kolme aasta jooksul pärast diagnoosi saamist;

| C. | arvestades, et Euroopas valitsevad haiguse kulgu mõjutavate ravimite kättesaadavuse ning hooldusteenuste kvaliteedi osas suured erinevused, mis on viimastel kuudel süvenenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopas valitsevad haiguse kulgu mõjutavate ravimite kättesaadavuse ning hooldusteenuste kvaliteedi osas suured erinevused, mis on viimastel kuudel süvenenud;

| 1. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles:






  — | edendama programmi Horizon 2020 raames MSi alast teaduslikku koostööd ja võrdlevaid uuringuid; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles:

—

edendama programmi Horizon 2020 raames MSi alast teaduslikku koostööd ja võrdlevaid uuringuid;

| — | aitama krooniliste haiguste üle toimuva aruteluprotsessi käigus kaasa selliseid kroonilisi neuroloogilisi haigusi nagu MS põdevatele inimestele ravi võrdse kättesaadavuse ja paindliku tööhõivepoliitika tagamisele; |
| --- | --- |

—

aitama krooniliste haiguste üle toimuva aruteluprotsessi käigus kaasa selliseid kroonilisi neuroloogilisi haigusi nagu MS põdevatele inimestele ravi võrdse kättesaadavuse ja paindliku tööhõivepoliitika tagamisele;

| 2. | kutsub ELi liikmesriike üles:






  — | parandama kvaliteetse ravi võrdset kättesaadavust, näiteks kasutades õendusala töötajate koolituse edasiarendamiseks, standardimiseks ja võrdlevaks hindamiseks sertifitseeritud koolitusmaterjale, nagu „MS Nurse Professional”; |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub ELi liikmesriike üles:

—

parandama kvaliteetse ravi võrdset kättesaadavust, näiteks kasutades õendusala töötajate koolituse edasiarendamiseks, standardimiseks ja võrdlevaks hindamiseks sertifitseeritud koolitusmaterjale, nagu „MS Nurse Professional”;

| — | toetama Euroopa MSi registrit, julgustades patsientide kohta andmete kogumist riikide tasandil; |
| --- | --- |

—

toetama Euroopa MSi registrit, julgustades patsientide kohta andmete kogumist riikide tasandil;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 13. septembri 2012. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2012)09-13(ANN1)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/152

---

Teisipäev, 11. september 2012Jaroslaw Leszek Walesa parlamendiliikme puutumatuse äravõtmine

P7_TA(2012)0307

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta otsus Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2112(IMM))

2013/C 353 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 20. aprillil 2012. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 23. mail 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 20. aprillil 2012. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 23. mail 2012. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 andnud Jarosław Leszek Wałęsale võimaluse anda selgitusi, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 andnud Jarosław Leszek Wałęsale võimaluse anda selgitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. oktoobri 2008. aasta, 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. oktoobri 2008. aasta, 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105 ning saadiku või senaatori mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artiklit 7c koostoimes artikliga 10b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artiklit 105 ning saadiku või senaatori mandaadi täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artiklit 7c koostoimes artikliga 10b,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0230/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0230/2012),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jarosław Leszek Wałęsa parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jarosław Leszek Wałęsa parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb väidetavat õigusrikkumist Poola 20. mai 1971. aasta karistusseadustiku ja 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse kohaselt seoses Poolas 2. septembril 2011. aastal toimunud liiklusõnnetusega, milles Jarosław Leszek Wałęsa oli osaline ja sai raskelt vigastada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb väidetavat õigusrikkumist Poola 20. mai 1971. aasta karistusseadustiku ja 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse kohaselt seoses Poolas 2. septembril 2011. aastal toimunud liiklusõnnetusega, milles Jarosław Leszek Wałęsa oli osaline ja sai raskelt vigastada;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Jarosław Leszek Wałęsa keeldus õiguskomisjonile selgitusi andmast, kuid märkis, et ta eelistab asja kiiret lõpetamist ja on arvamusel, et tema puutumatus tuleks ära võtta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jarosław Leszek Wałęsa keeldus õiguskomisjonile selgitusi andmast, kuid märkis, et ta eelistab asja kiiret lõpetamist ja on arvamusel, et tema puutumatus tuleks ära võtta;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament otsustab üksi selle üle, kas teataval juhul tuleks puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et Euroopa Parlament võib mõistlikult võtta arvesse parlamendiliikme seisukohta, kui ta teeb otsuse tema puutumatus ära võtta või seda mitte ära võtta (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament otsustab üksi selle üle, kas teataval juhul tuleks puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et Euroopa Parlament võib mõistlikult võtta arvesse parlamendiliikme seisukohta, kui ta teeb otsuse tema puutumatus ära võtta või seda mitte ära võtta (2);

| F. | arvestades, et õiguskomisjonile esitatud dokumentides toodud juhtumi asjaolud näitavad, et väidetaval tegevusel puudub otsene ja ilmselge seos Jarosław Leszek Wałęsa kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õiguskomisjonile esitatud dokumentides toodud juhtumi asjaolud näitavad, et väidetaval tegevusel puudub otsene ja ilmselge seos Jarosław Leszek Wałęsa kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega;

| G. | arvestades, et Jarosław Leszek Wałęsa ei täitnud seega oma kohustusi Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Jarosław Leszek Wałęsa ei täitnud seega oma kohustusi Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Jarosław Leszek Wałęsa puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola pädevale ametiasutusele ja Jarosław Leszek Wałęsale. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola pädevale ametiasutusele ja Jarosław Leszek Wałęsale.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament (EKLis veel avaldamata) ning otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello (EKLis veel avaldamata).

(2)  Otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849, punkt 28.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/153 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/153

---

Teisipäev, 11. september 2012Birgit Collin-Langeni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmine

P7_TA(2012)0308

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta otsus Birgit Collin-Langeni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2128(IMM))

2013/C 353 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Birgit Collin-Langeni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 27. aprillil 2012. aastal Koblenzi (Saksamaa) vanemprokurör seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. juunil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Birgit Collin-Langeni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 27. aprillil 2012. aastal Koblenzi (Saksamaa) vanemprokurör seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. juunil 2012. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Birgit Collin-Langeni ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Birgit Collin-Langeni ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. oktoobri 2008. aasta, 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. oktoobri 2008. aasta, 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0229/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0229/2012),

| A. | arvestades, et vanemprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Birgit Collin-Langeni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vanemprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Birgit Collin-Langeni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et vanemprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb väidetavat süütegu Saksamaa karistusseadustiku paragrahv 331 alusel, mille kohaselt karistatakse sellist riigiametnikku või talle usaldatud avaliku teenistuse ülesandeid täitvat isikut, kes oma ametikohustuse täitmise eest enda või kolmanda isiku jaoks nõuab, laseb endale lubada või võtab vastu soodustust kuni kolmeaastase vangistuse või rahalise karistusega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vanemprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb väidetavat süütegu Saksamaa karistusseadustiku paragrahv 331 alusel, mille kohaselt karistatakse sellist riigiametnikku või talle usaldatud avaliku teenistuse ülesandeid täitvat isikut, kes oma ametikohustuse täitmise eest enda või kolmanda isiku jaoks nõuab, laseb endale lubada või võtab vastu soodustust kuni kolmeaastase vangistuse või rahalise karistusega;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artikli 46 lõike 2 kohaselt ei tohi parlamendiliiget süüteo eest vastutusele võtta ilma parlamendi loata, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse otse teolt või selle toimepanekule järgnenud päeval; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artikli 46 lõike 2 kohaselt ei tohi parlamendiliiget süüteo eest vastutusele võtta ilma parlamendi loata, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse otse teolt või selle toimepanekule järgnenud päeval;

| E. | arvestades, et seepärast tuleks parlamendil Birgit Collin-Langenilt puutumatus ära võtta, kui tema vastu algatatud kohtumenetlus peaks jätkuma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seepärast tuleks parlamendil Birgit Collin-Langenilt puutumatus ära võtta, kui tema vastu algatatud kohtumenetlus peaks jätkuma;

| F. | arvestades, et Birgit Collin-Langen andis õiguskomisjonile selgitusi ning teatas, et eelistab asja kiiret lõpetamist ja on arvamusel, et tema puutumatus tuleks ära võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Birgit Collin-Langen andis õiguskomisjonile selgitusi ning teatas, et eelistab asja kiiret lõpetamist ja on arvamusel, et tema puutumatus tuleks ära võtta;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament otsustab üksi selle üle, kas teataval juhul tuleks puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et Euroopa Parlament võib mõistlikult võtta arvesse parlamendiliikme seisukohta, kui ta teeb otsuse tema puutumatus ära võtta või seda mitte ära võtta (2); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament otsustab üksi selle üle, kas teataval juhul tuleks puutumatus ära võtta või mitte; arvestades, et Euroopa Parlament võib mõistlikult võtta arvesse parlamendiliikme seisukohta, kui ta teeb otsuse tema puutumatus ära võtta või seda mitte ära võtta (2);

| H. | arvestades, et Birgit Collin-Langen on olnud Euroopa Parlamendi liige alates 17. märtsist 2012; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Birgit Collin-Langen on olnud Euroopa Parlamendi liige alates 17. märtsist 2012;

| I. | arvestades, et juhtumi asjaolud pärinevad aastatest 2006–2008 ning et õiguskomisjonile esitatud dokumentides toodud juhtumi asjaolud näitavad, et väidetaval tegevusel puudub otsene ja ilmselge seos Birgit Collin-Langeni kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et juhtumi asjaolud pärinevad aastatest 2006–2008 ning et õiguskomisjonile esitatud dokumentides toodud juhtumi asjaolud näitavad, et väidetaval tegevusel puudub otsene ja ilmselge seos Birgit Collin-Langeni kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega;

| J. | arvestades, et Birgit Collin-Langen ei toiminud seega Euroopa Parlamendi liikme kohustusi täites; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Birgit Collin-Langen ei toiminud seega Euroopa Parlamendi liikme kohustusi täites;

| K. | arvestades, et seletuskirjas esitatud tõsiasjadest ei ilmne selgelt juhtum fumus persecutionis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seletuskirjas esitatud tõsiasjadest ei ilmne selgelt juhtum fumus persecutionis;

| 1. | otsustab Birgit Collin-Langeni puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Birgit Collin-Langeni puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi asjakohasele ametiasutusele ja Birgit Collin-Langenile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi asjakohasele ametiasutusele ja Birgit Collin-Langenile.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament (EKLis veel avaldamata) ning otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello (EKLis veel avaldamata).

(2)  Otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849, punkt 28.

---

Neljapäev, 13. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/156 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/156

---

Neljapäev, 13. september 2012Nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamine Euroopa Parlamendile ja selle töötlemine Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda

P7_TA(2012)0339

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda (2012/2069(ACI))

2013/C 353 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse presidendi 10. aprilli 2012. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse presidendi 10. aprilli 2012. aasta kirja,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu, mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu, mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 1 teist lõiku ja artikleid 2, 6, 10 ja 11 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15 ja 295, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 1 teist lõiku ja artikleid 2, 6, 10 ja 11 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15 ja 295,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (1) ja eriti selle artikli 2 lõiget 5 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (mis käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (1) ja eriti selle artikli 2 lõiget 5 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2009–2010 (kodukorra artikli 104 lõige 7) (2) ja eelkõige selle lõiget 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2009–2010 (kodukorra artikli 104 lõige 7) (2) ja eelkõige selle lõiget 12,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 23 lõiget 12, artikli 127 lõiget 1 ja VIII lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 23 lõiget 12, artikli 127 lõiget 1 ja VIII lisa,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0245/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0245/2012),

| A. | arvestades, et läbipaistvus ning juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele ja teabele moodustavad demokraatia aluse ja on selle möödapääsmatuks eeltingimuseks ning võimaldavad eriti Euroopa Parlamendil täita oma ülesandeid kodanike ees nii, nagu aluslepingud seda ette näevad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et läbipaistvus ning juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele ja teabele moodustavad demokraatia aluse ja on selle möödapääsmatuks eeltingimuseks ning võimaldavad eriti Euroopa Parlamendil täita oma ülesandeid kodanike ees nii, nagu aluslepingud seda ette näevad;

| B. | arvestades, et Lissaboni leping tugevdab läbipaistvusnõuet ja kodanike õigust osaleda liidu otsuste vastuvõtmises; arvestades, et piirangud parlamendi ja parlamendiliikmete õigusele jagada üldsusele asjakohast teavet peavad olema selgelt piiritletud ja põhjendatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni leping tugevdab läbipaistvusnõuet ja kodanike õigust osaleda liidu otsuste vastuvõtmises; arvestades, et piirangud parlamendi ja parlamendiliikmete õigusele jagada üldsusele asjakohast teavet peavad olema selgelt piiritletud ja põhjendatud;

| C. | arvestades, et liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõte on kirjutatud aluslepingutesse, olles konkreetselt sätestatud ELi lepingu artikli 13 lõikes 2; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõte on kirjutatud aluslepingutesse, olles konkreetselt sätestatud ELi lepingu artikli 13 lõikes 2;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlament täidab koos nõukoguga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid, samuti täidab vastavalt aluslepingutes ettenähtud tingimustele poliitilise kontrolli ja konsulteerimise funktsiooni, ning arvestades, et aluslepinguga parlamendile määratud ülesannete tõhusaks täitmiseks peab parlamendil olema juurdepääs asjakohastele nõukogu dokumentidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlament täidab koos nõukoguga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid, samuti täidab vastavalt aluslepingutes ettenähtud tingimustele poliitilise kontrolli ja konsulteerimise funktsiooni, ning arvestades, et aluslepinguga parlamendile määratud ülesannete tõhusaks täitmiseks peab parlamendil olema juurdepääs asjakohastele nõukogu dokumentidele;

| E. | arvestades, et aluslepingutes nähakse ette, et nõukogu peab enne teatavate õigusaktide vastuvõtmist Euroopa Parlamendiga konsulteerima ja saama tema nõusoleku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aluslepingutes nähakse ette, et nõukogu peab enne teatavate õigusaktide vastuvõtmist Euroopa Parlamendiga konsulteerima ja saama tema nõusoleku;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 10 on sätestatud, et Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil rahvusvahelisi kokkuleppeid käsitleva menetluse etappidel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 10 on sätestatud, et Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil rahvusvahelisi kokkuleppeid käsitleva menetluse etappidel;

| G. | arvestades, et liidu dokumentide salastamise ja salastuse kustutamise eeskirjad tuleks kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 alusel vastuvõetavate määrustega (3); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liidu dokumentide salastamise ja salastuse kustutamise eeskirjad tuleks kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 alusel vastuvõetavate määrustega (3);

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevas raamkokkuleppes (4) on juba kehtestatud eeskirjad konfidentsiaalse teabe edastamiseks komisjonilt parlamendile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevas raamkokkuleppes (4) on juba kehtestatud eeskirjad konfidentsiaalse teabe edastamiseks komisjonilt parlamendile;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi juhatuse 6. juuni 2011. aasta otsusega (5) kehtestati Euroopa Parlamendis konfidentsiaalse teabe käsitlemist reguleeriv eeskiri; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi juhatuse 6. juuni 2011. aasta otsusega (5) kehtestati Euroopa Parlamendis konfidentsiaalse teabe käsitlemist reguleeriv eeskiri;

| J. | arvestades, et esimeeste konverents nimetas ametisse läbirääkimisterühma, kes peaks kõnelusi nõukoguga kolme konkreetse teema üle: vastavustabelite lisamine liidu direktiividesse, eeskirjad parlamendi osalemise kohta rahvusvahelistel konverentsidel ning juurdepääs nõukogu valduses olevatele salastatud dokumentidele; arvestades, et vastavustabelite küsimus ja parlamendi osalemine rahvusvahelistel konverentsidel on vahepeal lahenduse leidnud (6); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et esimeeste konverents nimetas ametisse läbirääkimisterühma, kes peaks kõnelusi nõukoguga kolme konkreetse teema üle: vastavustabelite lisamine liidu direktiividesse, eeskirjad parlamendi osalemise kohta rahvusvahelistel konverentsidel ning juurdepääs nõukogu valduses olevatele salastatud dokumentidele; arvestades, et vastavustabelite küsimus ja parlamendi osalemine rahvusvahelistel konverentsidel on vahepeal lahenduse leidnud (6);

| 1. | on seisukohal, et kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel (mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda) (edaspidi „kokkulepe”) on asendamatu õigusakt, mis võimaldab parlamendil täiel määral teostada oma volitusi ja täita ülesandeid; juhib tähelepanu sellele, et kokkulepe ei piira ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 kohaselt vastu võetud määruste kohaldamist, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel (mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda) (edaspidi „kokkulepe”) on asendamatu õigusakt, mis võimaldab parlamendil täiel määral teostada oma volitusi ja täita ülesandeid; juhib tähelepanu sellele, et kokkulepe ei piira ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 kohaselt vastu võetud määruste kohaldamist, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi kokkuleppe kohaldamisalasse kuulub salastatud teave, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda, hõlmatakse kokkuleppega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohaldamisalasse jäävad rahvusvahelised lepingud, mis ei ole eranditult seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (segalepingud), sealhulgas kõik nende lepingute osad, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga; rõhutab lisaks, et parlamendi juurdepääsu teabele, mis on seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, reguleeritakse jätkuvalt korraga, mis kehtestatakse nõukogu ad hoc otsusega või 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (7) („2002. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”), kuni lepitakse kokku muu korra kasutamises; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi kokkuleppe kohaldamisalasse kuulub salastatud teave, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda, hõlmatakse kokkuleppega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohaldamisalasse jäävad rahvusvahelised lepingud, mis ei ole eranditult seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (segalepingud), sealhulgas kõik nende lepingute osad, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga; rõhutab lisaks, et parlamendi juurdepääsu teabele, mis on seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, reguleeritakse jätkuvalt korraga, mis kehtestatakse nõukogu ad hoc otsusega või 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (7) („2002. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”), kuni lepitakse kokku muu korra kasutamises;

| 3. | juhib siinkohal tähelepanu kokkuleppele lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldusele, milles sedastatakse, et 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine peaks algama 2012. aasta jooksul ja selle käigus tuleks võtta arvesse nii kokkuleppe kui ka 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamisel omandatud kogemusi; |
| --- | --- |

3.

juhib siinkohal tähelepanu kokkuleppele lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldusele, milles sedastatakse, et 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine peaks algama 2012. aasta jooksul ja selle käigus tuleks võtta arvesse nii kokkuleppe kui ka 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamisel omandatud kogemusi;

| 4. | väljendab kahetsust, et 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ei suudetud kehtestada selgemat korda ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavale salastatud teabele juurdepääsu kohta kui ad hoc otsuste vastuvõtmine; rõhutab seetõttu, et on väga oluline, et Euroopa Parlament ja nõukogu alustaksid läbirääkimisi 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmiseks, et kajastada pärast seda toimunud reforme ja praegust olukorda; |
| --- | --- |

4.

väljendab kahetsust, et 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ei suudetud kehtestada selgemat korda ühist välis- ja julgeolekupoliitikat puudutavale salastatud teabele juurdepääsu kohta kui ad hoc otsuste vastuvõtmine; rõhutab seetõttu, et on väga oluline, et Euroopa Parlament ja nõukogu alustaksid läbirääkimisi 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmiseks, et kajastada pärast seda toimunud reforme ja praegust olukorda;

| 5. | tervitab kokkuleppele lisatud avaldust salastatud dokumentide kohta; avaldab siiski kahetsust, et erinevalt komisjoni ja parlamendi vahelisest raamkokkuleppest ei sätesta kokkulepe üksikasjalikku menetlust juhtude puhuks, kui teabe konfidentsiaalsuse või selle asjakohase salastatuse taseme suhtes on kahtlusi; |
| --- | --- |

5.

tervitab kokkuleppele lisatud avaldust salastatud dokumentide kohta; avaldab siiski kahetsust, et erinevalt komisjoni ja parlamendi vahelisest raamkokkuleppest ei sätesta kokkulepe üksikasjalikku menetlust juhtude puhuks, kui teabe konfidentsiaalsuse või selle asjakohase salastatuse taseme suhtes on kahtlusi;

| 6. | hindab eriti positiivselt kokkuleppe järgmisi aspekte:






  — | erinevused dokumentide töötlemises ja säilitamises sõltuvalt salastatuse tasemest; |
| --- | --- | --- |

6.

hindab eriti positiivselt kokkuleppe järgmisi aspekte:

—

erinevused dokumentide töötlemises ja säilitamises sõltuvalt salastatuse tasemest;

| — | parlamendiliikmetele ja parlamendi töötajatele kehtestatud julgeolekukontrolli korra erinevused sõltuvalt salastatuse tasemest, mille kohaselt dokumentide puhul, mille salastatuse tase on madalam kui „CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL” või sellega samaväärne tase, ei pea parlamendiliikmed sarnaselt eespool nimetatud parlamendi ja komisjoni vahelisele raamkokkuleppele julgeolekukontrolli läbima; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmetele ja parlamendi töötajatele kehtestatud julgeolekukontrolli korra erinevused sõltuvalt salastatuse tasemest, mille kohaselt dokumentide puhul, mille salastatuse tase on madalam kui „CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL” või sellega samaväärne tase, ei pea parlamendiliikmed sarnaselt eespool nimetatud parlamendi ja komisjoni vahelisele raamkokkuleppele julgeolekukontrolli läbima;

| — | tasemel „TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET” või sellega samaväärsel tasemel salastatud dokumentide hõlmamine kokkuleppe kohaldamisalasse sarnaselt eespool nimetatud parlamendi ja komisjoni vahelisele raamkokkuleppele; |
| --- | --- |

—

tasemel „TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET” või sellega samaväärsel tasemel salastatud dokumentide hõlmamine kokkuleppe kohaldamisalasse sarnaselt eespool nimetatud parlamendi ja komisjoni vahelisele raamkokkuleppele;

| — | asjaolu, et vajaduse korral võib dokumentidele juurdepääsu võimaldada ka raportööridele, variraportööridele või kõigile või teatavatele asjaomas(t)e komisjoni(de) liikmetele; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et vajaduse korral võib dokumentidele juurdepääsu võimaldada ka raportööridele, variraportööridele või kõigile või teatavatele asjaomas(t)e komisjoni(de) liikmetele;

| — | sätted parlamendi ja nõukogu vahelise tiheda koostöö kohta, et tagada mõlemas institutsioonis salastatud dokumentide samaväärsed kaitse tasemed; |
| --- | --- |

—

sätted parlamendi ja nõukogu vahelise tiheda koostöö kohta, et tagada mõlemas institutsioonis salastatud dokumentide samaväärsed kaitse tasemed;

| 7. | palub juhatusel kooskõlas parlamendi kodukorra artikli 23 lõikega 12 ajakohastada eespool osutatud 6. juuni 2011. aasta otsust, et võtta arvesse kokkulepet; |
| --- | --- |

7.

palub juhatusel kooskõlas parlamendi kodukorra artikli 23 lõikega 12 ajakohastada eespool osutatud 6. juuni 2011. aasta otsust, et võtta arvesse kokkulepet;

| 8. | kiidab heaks kokkuleppe sõlmimise lisas esitatud kujul ja otsustab lisada selle oma kodukorrale; |
| --- | --- |

8.

kiidab heaks kokkuleppe sõlmimise lisas esitatud kujul ja otsustab lisada selle oma kodukorrale;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga kokkulepe allkirjastada; |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga kokkulepe allkirjastada;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0378.

(3)  Vt sellega seoses ka Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (uuesti sõnastatud) (P7_TA(2011)0580) ja parlamendi eespool mainitud 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2009–2010 (kodukorra artikli 104 lõige 7).

(4)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(5)  ELT C 190, 30.6.2011, lk 2.

(6)  Vastavustabelite kohta vt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta, mis on lisatud Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2011. aasta seadusandlikule resolutsioonile ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv miinimumnõuete kohta, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelise kaitse saaja staatus, ja antava kaitse sisu kohta (uuesti sõnastatud) (P7_TA(2011)0469); parlamendi osalemise küsimus otsustati kirjavahetuse teel.

(7)  EÜT C 298, 30.11.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 13. september 2012LISA

INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda

EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU,

võttes arvesse järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlament täidab koos nõukoguga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid, samuti vastavalt aluslepingutes ettenähtud tingimustele poliitilise kontrolli ja konsulteerimise funktsiooni. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlament täidab koos nõukoguga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid, samuti vastavalt aluslepingutes ettenähtud tingimustele poliitilise kontrolli ja konsulteerimise funktsiooni.

| (2) | ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et iga institutsioon tegutseb talle aluslepingutega antud volituste piires ning vastavalt nendes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele. Nimetatud säte näeb samuti ette, et institutsioonid on omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 295 sätestab, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldavad muuhulgas oma koostööd ühisel kokkuleppel ning et selleks võivad nad kooskõlas aluslepingutega sõlmida institutsioonidevahelisi kokkuleppeid, mis võivad olla siduva iseloomuga. |
| --- | --- |

(2)

ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et iga institutsioon tegutseb talle aluslepingutega antud volituste piires ning vastavalt nendes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele. Nimetatud säte näeb samuti ette, et institutsioonid on omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 295 sätestab, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldavad muuhulgas oma koostööd ühisel kokkuleppel ning et selleks võivad nad kooskõlas aluslepingutega sõlmida institutsioonidevahelisi kokkuleppeid, mis võivad olla siduva iseloomuga.

| (3) | Aluslepingutes ja vajaduse korral muudes asjakohastes sätetes on ette nähtud, et seadusandliku erimenetluse raames või muu otsuste vastuvõtmise korra kohaselt konsulteerib nõukogu Euroopa Parlamendiga või saab Euroopa Parlamendilt nõusoleku enne õigusakti vastuvõtmist. Samuti on aluslepingutes sätestatud, et teatavatel juhtudel tuleb Euroopa Parlamenti teavitada antud menetluse edenemisest või tulemustest või et Euroopa Parlamenti tuleb kaasata teatavate liidu asutuste tegevuse hindamisse või kontrollimisse. |
| --- | --- |

(3)

Aluslepingutes ja vajaduse korral muudes asjakohastes sätetes on ette nähtud, et seadusandliku erimenetluse raames või muu otsuste vastuvõtmise korra kohaselt konsulteerib nõukogu Euroopa Parlamendiga või saab Euroopa Parlamendilt nõusoleku enne õigusakti vastuvõtmist. Samuti on aluslepingutes sätestatud, et teatavatel juhtudel tuleb Euroopa Parlamenti teavitada antud menetluse edenemisest või tulemustest või et Euroopa Parlamenti tuleb kaasata teatavate liidu asutuste tegevuse hindamisse või kontrollimisse.

| (4) | Eelkõige on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 sätestatud, et välja arvatud juhul, kui rahvusvaheline leping on seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, võtab nõukogu vastu otsuse kõnealuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist või Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; kõik sellised rahvusvahelised lepingud, mis ei ole seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, on seega hõlmatud käesoleva institutsioonidevahelise kokkuleppega. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 sätestatud, et välja arvatud juhul, kui rahvusvaheline leping on seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, võtab nõukogu vastu otsuse kõnealuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist või Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; kõik sellised rahvusvahelised lepingud, mis ei ole seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, on seega hõlmatud käesoleva institutsioonidevahelise kokkuleppega.

| (5) | ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 10 on sätestatud, et Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel; see säte kehtib ka ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna lepingute suhtes. |
| --- | --- |

(5)

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 10 on sätestatud, et Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel; see säte kehtib ka ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna lepingute suhtes.

| (6) | Juhul kui aluslepingute ja vajaduse korral muude asjakohaste sätete rakendamine nõuab Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu valduses olevale salastatud teabele, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku leppima sellises juurdepääsu reguleerivas korras. |
| --- | --- |

(6)

Juhul kui aluslepingute ja vajaduse korral muude asjakohaste sätete rakendamine nõuab Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu valduses olevale salastatud teabele, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku leppima sellises juurdepääsu reguleerivas korras.

| (7) | Kui nõukogu otsustab võimaldada Euroopa Parlamendile juurdepääsu nõukogu valduses olevale salastatud teabele ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, teeb ta sellekohase ad hoc otsuse või kasutab vajaduse korral 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (1) (edaspidi „20. novembri 2002. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”). |
| --- | --- |

(7)

Kui nõukogu otsustab võimaldada Euroopa Parlamendile juurdepääsu nõukogu valduses olevale salastatud teabele ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, teeb ta sellekohase ad hoc otsuse või kasutab vajaduse korral 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (1) (edaspidi „20. novembri 2002. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”).

| (8) | Kõrge esindaja avalduses poliitilise vastutuse kohta (2), mis esitati nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (3), vastuvõtmisel, märgitakse, et kõrge esindaja vaatab läbi kehtivad sätted Euroopa Parlamendi liikmete juurdepääsu kohta salastatud dokumentidele ja teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (s.t 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe) ning vajaduse korral teeb ettepaneku nende sätete muutmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kõrge esindaja avalduses poliitilise vastutuse kohta (2), mis esitati nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (3), vastuvõtmisel, märgitakse, et kõrge esindaja vaatab läbi kehtivad sätted Euroopa Parlamendi liikmete juurdepääsu kohta salastatud dokumentidele ja teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (s.t 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe) ning vajaduse korral teeb ettepaneku nende sätete muutmiseks.

| (9) | On oluline, et Euroopa Parlament on kaasatud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide huvide kaitsmiseks vajalike salastatud teabe kaitsmise põhimõtete, standardite ja eeskirjade kohaldamisse. Lisaks on Euroopa Parlament olukorras, kus ta annab salastatud teavet nõukogule. |
| --- | --- |

(9)

On oluline, et Euroopa Parlament on kaasatud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide huvide kaitsmiseks vajalike salastatud teabe kaitsmise põhimõtete, standardite ja eeskirjade kohaldamisse. Lisaks on Euroopa Parlament olukorras, kus ta annab salastatud teavet nõukogule.

| (10) | 31. märtsil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2011/292/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (4) (edaspidi „nõukogu julgeolekueeskirjad”). |
| --- | --- |

(10)

31. märtsil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2011/292/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (4) (edaspidi „nõukogu julgeolekueeskirjad”).

| (11) | 6. juunil 2011 võttis Euroopa Parlamendi juhatus vastu otsuse konfidentsiaalse teabe käsitlemist Euroopa Parlamendis reguleeriva eeskirja kohta (5) (edaspidi „Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjad”). |
| --- | --- |

(11)

6. juunil 2011 võttis Euroopa Parlamendi juhatus vastu otsuse konfidentsiaalse teabe käsitlemist Euroopa Parlamendis reguleeriva eeskirja kohta (5) (edaspidi „Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjad”).

| (12) | Liidu institutsioonide, asutuste, talituste või ametite julgeolekueeskirjad peaksid üheskoos moodustama tervikliku ja ühtse üldraamistiku salastatud teabe kaitsmiseks Euroopa Liidus ning tagama aluspõhimõtete ja miinimumstandardite samaväärsuse. Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades ja nõukogu julgeolekueeskirjades sätestatud aluspõhimõtted ja miinimumstandardid peaksid seepärast olema samaväärsed. |
| --- | --- |

(12)

Liidu institutsioonide, asutuste, talituste või ametite julgeolekueeskirjad peaksid üheskoos moodustama tervikliku ja ühtse üldraamistiku salastatud teabe kaitsmiseks Euroopa Liidus ning tagama aluspõhimõtete ja miinimumstandardite samaväärsuse. Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades ja nõukogu julgeolekueeskirjades sätestatud aluspõhimõtted ja miinimumstandardid peaksid seepärast olema samaväärsed.

| (13) | Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjade raames salastatud teabele antud kaitse tase peaks olema samaväärne nõukogu julgeolekueeskirjade raames salastatud teabele antud kaitse tasemega. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjade raames salastatud teabele antud kaitse tase peaks olema samaväärne nõukogu julgeolekueeskirjade raames salastatud teabele antud kaitse tasemega.

| (14) | Euroopa Parlamendi sekretariaadi ja nõukogu peasekretariaadi asjaomased talitused teevad tihedat koostööd tagamaks, et mõlemas institutsioonis kohaldatakse salastatud teabe puhul samaväärseid kaitsetasemeid. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi sekretariaadi ja nõukogu peasekretariaadi asjaomased talitused teevad tihedat koostööd tagamaks, et mõlemas institutsioonis kohaldatakse salastatud teabe puhul samaväärseid kaitsetasemeid.

| (15) | Käesolev kokkulepe ei piira kehtivaid ja tulevasi eeskirju, milles käsitletakse juurdepääsu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 vastu võetud dokumentidele; vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 16 lõikele 2 vastu võetud eeskirju isikuandmete kaitse kohta; vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 226 kolmandale lõigule vastu võetud eeskirju, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi uurimisõigust; ja Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) seotud asjakohaseid sätteid, |
| --- | --- |

(15)

Käesolev kokkulepe ei piira kehtivaid ja tulevasi eeskirju, milles käsitletakse juurdepääsu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 vastu võetud dokumentidele; vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 16 lõikele 2 vastu võetud eeskirju isikuandmete kaitse kohta; vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 226 kolmandale lõigule vastu võetud eeskirju, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi uurimisõigust; ja Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) seotud asjakohaseid sätteid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

Käesolevas kokkuleppes sätestatakse kord, mis reguleerib nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnaga hõlmamata teemadega ja mis on Euroopa Parlamendi jaoks oluline oma volituste teostamiseks ja ülesannete täitmiseks. See puudutab kõiki taolisi teemasid, nimelt:

| a) | ettepanekuid, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku erimenetlust või muud otsuste vastuvõtmise menetlust, mille raames tuleb Euroopa Parlamendiga konsulteerida või mille puhul Euroopa Parlament peab andma oma nõusoleku, või |
| --- | --- |

a)

ettepanekuid, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku erimenetlust või muud otsuste vastuvõtmise menetlust, mille raames tuleb Euroopa Parlamendiga konsulteerida või mille puhul Euroopa Parlament peab andma oma nõusoleku, või

| b) | rahvusvahelisi lepinguid, mille suhtes tuleb Euroopa Parlamendiga konsulteerida või mille puhul Euroopa Parlament peab andma oma nõusoleku vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6, või |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelisi lepinguid, mille suhtes tuleb Euroopa Parlamendiga konsulteerida või mille puhul Euroopa Parlament peab andma oma nõusoleku vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6, või

| c) | läbirääkimisjuhiseid punktis b nimetatud rahvusvaheliste lepingute kohta või |
| --- | --- |

c)

läbirääkimisjuhiseid punktis b nimetatud rahvusvaheliste lepingute kohta või

| d) | meetmeid, hindamisaruandeid või muid dokumente, millest tuleb Euroopa Parlamenti teavitada, ja |
| --- | --- |

d)

meetmeid, hindamisaruandeid või muid dokumente, millest tuleb Euroopa Parlamenti teavitada, ja

| e) | dokumente, mis käsitlevad liidu ametite tegevuse hindamist või kontrollimist, millesse tuleb Euroopa Parlament kaasata. |
| --- | --- |

e)

dokumente, mis käsitlevad liidu ametite tegevuse hindamist või kontrollimist, millesse tuleb Euroopa Parlament kaasata.

Artikkel 2

Salastatud teabe mõiste

Käesolevas kokkuleppes tähendab salastatud teave mis tahes järgmist mõistet või kõiki järgmisi määratlusi:

| a) | ELi salastatud teave, mis on määratletud Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades ja nõukogu julgeolekueeskirjades ning millel on üks järgmistest salastatuse kategooria märgetest:






  — | RESTREINT UE / EU RESTRICTED; |
| --- | --- | --- |

a)

ELi salastatud teave, mis on määratletud Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades ja nõukogu julgeolekueeskirjades ning millel on üks järgmistest salastatuse kategooria märgetest:

—

RESTREINT UE / EU RESTRICTED;

| — | CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL; |
| --- | --- |

—

CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL;

| — | SECRET UE / EU SECRET; |
| --- | --- |

—

SECRET UE / EU SECRET;

| — | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET; |
| --- | --- |

—

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET;

| b) | nõukogule liikmesriikide poolt antud salastatud teave, mille riikliku salastatuse kategooria märge on samaväärne ühe punktis a loetletud ELi salastatud teabe märkega; |
| --- | --- |

b)

nõukogule liikmesriikide poolt antud salastatud teave, mille riikliku salastatuse kategooria märge on samaväärne ühe punktis a loetletud ELi salastatud teabe märkega;

| c) | Euroopa Liidule kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt antud salastatud teave, mille salastatuse kategooria märge on samaväärne ühe punktis a loetletud ELi salastatud teabe märkega, nagu on sätestatud asjakohastes teabeturbe lepingutes või halduskokkulepetes. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidule kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt antud salastatud teave, mille salastatuse kategooria märge on samaväärne ühe punktis a loetletud ELi salastatud teabe märkega, nagu on sätestatud asjakohastes teabeturbe lepingutes või halduskokkulepetes.

Artikkel 3

Salastatud teabe kaitse

1.   Euroopa Parlament kaitseb vastavalt oma julgeolekueeskirjadele ja käesolevale kokkuleppele talle nõukogu poolt antud salastatud teavet.

2.   Kuna tuleb säilitada samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt nende kummagi julgeolekueeskirjades sätestatud salastatud teabe kaitse aluspõhimõtete ja miinimumstandardite vahel, tagab Euroopa Parlament, et Euroopa Parlamendi ruumides kohaldatavad julgeolekumeetmed pakuvad salastatud teabe kaitse taset, mis on samaväärne nõukogu ruumides sellisele teabele määratud kaitse tasemega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjaomased talitused teevad sel eesmärgil tihedat koostööd.

3.   Euroopa Parlament võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et talle nõukogu poolt antud salastatud teavet

| a) | ei kasutata muudel eesmärkidel kui nendel, mille jaoks juurdepääs anti; |
| --- | --- |

a)

ei kasutata muudel eesmärkidel kui nendel, mille jaoks juurdepääs anti;

| b) | ei avaldata muudele isikutele kui nendele, kellele on võimaldatud juurdepääs vastavalt artiklitele 4 ja 5, ega avalikustata; |
| --- | --- |

b)

ei avaldata muudele isikutele kui nendele, kellele on võimaldatud juurdepääs vastavalt artiklitele 4 ja 5, ega avalikustata;

| c) | ei avaldata muudele liidu institutsioonidele, asutustele, talitustele või ametitele või liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ilma nõukogu eelneva kirjaliku nõusolekuta. |
| --- | --- |

c)

ei avaldata muudele liidu institutsioonidele, asutustele, talitustele või ametitele või liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ilma nõukogu eelneva kirjaliku nõusolekuta.

4.   Nõukogu võib võimaldada Euroopa Parlamendile juurdepääsu salastatud teabele, mis pärineb muudelt liidu institutsioonidelt, asutustelt, talitustelt või ametitelt või liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt ainult selle koostaja eelneval kirjalikul nõusolekul.

Artikkel 4

Töötajatega seotud julgeolek

1.   Juurdepääs salastatud teabele võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele vastavalt artikli 5 lõikele 4.

2.   Kui asjakohane teave on salastatud tasemel CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL, SECRET UE / EU SECRET või TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET või nendega samaväärsel tasemel, võib juurdepääsu võimaldada ainult nendele Euroopa Parlamendi presidendilt volitused saanud Euroopa Parlamendi liikmetele,

| a) | kes on läbinud julgeolekukontrolli vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele või |
| --- | --- |

a)

kes on läbinud julgeolekukontrolli vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele või

| b) | kelle kohta pädev liikmesriigi asutus on teatanud, et nad omavad oma tööülesannete tõttu selleks nõuetekohaseid volitusi vastavalt riigisisestele õigusaktidele. |
| --- | --- |

b)

kelle kohta pädev liikmesriigi asutus on teatanud, et nad omavad oma tööülesannete tõttu selleks nõuetekohaseid volitusi vastavalt riigisisestele õigusaktidele.

Esimesest lõigust olenemata, kui asjakohane teave on salastatud tasemel CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL, või sellega samaväärsel tasemel, võib juurdepääsu võimaldada ka nendele vastavalt artikli 5 lõikele 4 kindlaksmääratud Euroopa Parlamendi liikmetele, kes on allkirjastanud kinnituse teabe mitteavaldamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele. Nõukogule teatatakse Euroopa Parlamendi liikmete nimed, kellele võimaldati juurdepääs vastavalt käesolevale lõigule.

3.   Enne salastatud teabele juurdepääsu võimaldamist teavitatakse Euroopa Parlamendi liikmeid nende kohustusest kaitsta sellist teavet vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele ja nad kinnitavad seda vastutust, samuti teavitatakse neid sellise kaitse tagamise vahenditest.

4.   Juurdepääs salastatud teabele võimaldatakse ainult nendele Euroopa Parlamendi ametnikele ja teistele fraktsioonide heaks töötavatele parlamendi töötajatele,

| a) | kelle vastavalt artikli 5 lõikele 4 kindlaks määratud asjaomane parlamendi organ või ametikandja on eelnevalt määratlenud kui teadmisvajadust omavad töötajad; |
| --- | --- |

a)

kelle vastavalt artikli 5 lõikele 4 kindlaks määratud asjaomane parlamendi organ või ametikandja on eelnevalt määratlenud kui teadmisvajadust omavad töötajad;

| b) | kes on läbinud asjakohasel tasemel julgeolekukontrolli kooskõlas Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadega, juhul kui teave on salastatud tasemel CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL, SECRET UE / EU SECRET või TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET või nendega samaväärsel tasemel; ja |
| --- | --- |

b)

kes on läbinud asjakohasel tasemel julgeolekukontrolli kooskõlas Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadega, juhul kui teave on salastatud tasemel CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL, SECRET UE / EU SECRET või TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET või nendega samaväärsel tasemel; ja

| c) | keda on teavitatud nende vastutusest kaitsta sellist teavet ja sellise kaitse tagamise vahenditest ning kes on saanud selle kohta kirjalikud juhised, ja kes on allkirjastanud deklaratsiooni, milles nad kinnitavad, et on nimetatud juhised kätte saanud ja kohustuvad neid järgima vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele. |
| --- | --- |

c)

keda on teavitatud nende vastutusest kaitsta sellist teavet ja sellise kaitse tagamise vahenditest ning kes on saanud selle kohta kirjalikud juhised, ja kes on allkirjastanud deklaratsiooni, milles nad kinnitavad, et on nimetatud juhised kätte saanud ja kohustuvad neid järgima vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele.

Artikkel 5

Salastatud teabele juurdepääsu menetlus

1.   Nõukogu annab Euroopa Parlamendile artiklis 1 nimetatud salastatud teavet, kui nõukogul on aluslepingute või nende alusel vastu võetud õigusaktide kohaselt juriidiline kohustus seda teha. Lõikes 3 osutatud parlamendi organid või ametikandjad võivad teha ka kirjaliku taotluse sellise teabe saamiseks.

2.   Muudel juhtudel võib nõukogu anda artiklis 1 nimetatud salastatud teavet Euroopa Parlamendile omal algatusel või lõikes 3 osutatud parlamendi organi või ametikandja kirjaliku taotluse alusel.

3.   Järgmised parlamendi organid või ametikandjad võivad nõukogule esitada kirjalikke taotlusi:

| a) | president; |
| --- | --- |

a)

president;

| b) | esimeeste konverents; |
| --- | --- |

b)

esimeeste konverents;

| c) | juhatus; |
| --- | --- |

c)

juhatus;

| d) | asjaomase komisjoni esimees; |
| --- | --- |

d)

asjaomase komisjoni esimees;

| e) | asjaomane raportöör / asjaomased raportöörid. |
| --- | --- |

e)

asjaomane raportöör / asjaomased raportöörid.

Teised Euroopa Parlamendi liikmed esitavad taotlusi mõne esimeses lõigus osutatud parlamendi organi või ametikandja kaudu.

Nõukogu vastab sellistele taotlustele viivitamata.

4.   Kui nõukogul on juriidiline kohustus võimaldada Euroopa Parlamendile juurdepääsu salastatud teabele või kui nõukogu on otsustanud seda teha, määrab ta enne selle teabe edastamist koos lõikes 3 loetletud asjaomase organi / ametikandjaga kirjalikult kindlaks,

| a) | et sellist juurdepääsu võib võimaldada ühele või mitmele järgmisele isikule või organile:






  i) | president; |
| --- | --- | --- |

a)

et sellist juurdepääsu võib võimaldada ühele või mitmele järgmisele isikule või organile:

i)

president;

| ii) | esimeeste konverents; |
| --- | --- |

ii)

esimeeste konverents;

| iii) | juhatus; |
| --- | --- |

iii)

juhatus;

| iv) | asjaomase(te) komisjoni(de) esimees; |
| --- | --- |

iv)

asjaomase(te) komisjoni(de) esimees;

| v) | asjaomane raportöör / asjaomased raportöörid; |
| --- | --- |

v)

asjaomane raportöör / asjaomased raportöörid;

| vi) | kõik või teatavad asjaomase(te) komisjoni(de) liikmed, ning |
| --- | --- |

vi)

kõik või teatavad asjaomase(te) komisjoni(de) liikmed, ning

| b) | igasuguse töötlemise erikorra sellise teabe kaitseks. |
| --- | --- |

b)

igasuguse töötlemise erikorra sellise teabe kaitseks.

Artikkel 6

Salastatud teabe registreerimine, säilitamine, sellega tutvumine ja selle arutamine Euroopa Parlamendis

1.   Kui nõukogu poolt Euroopa Parlamendile antud salastatud teave on salastatud tasemel CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL, SECRET UE / EU SECRET või TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET või nendega samaväärsel tasemel, siis:

| a) | salastatud teave registreeritakse julgeolekukaalutlustel, et talletada selle kasutusaja iga etappi ja tagada selle jälgitavus igal ajal; |
| --- | --- |

a)

salastatud teave registreeritakse julgeolekukaalutlustel, et talletada selle kasutusaja iga etappi ja tagada selle jälgitavus igal ajal;

| b) | salastatud teavet säilitatakse turvaalal, mis vastab nõukogu julgeolekueeskirjades ja Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades sätestatud füüsilise julgeoleku miinimumstandarditele, mis on samaväärsed; ning |
| --- | --- |

b)

salastatud teavet säilitatakse turvaalal, mis vastab nõukogu julgeolekueeskirjades ja Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades sätestatud füüsilise julgeoleku miinimumstandarditele, mis on samaväärsed; ning

| c) | salastatud teabega võivad tutvuda artikli 4 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 4 osutatud asjaomased Euroopa Parlamendi liikmed ja ametnikud ning muud Euroopa Parlamendi töötajad, kes töötavad fraktsioonide heaks, ainult Euroopa Parlamendi ruumides asuvas turvalises lugemissaalis. Sel juhul kehtivad järgmised tingimused:






  i) | teavet ei tohi kopeerida mitte mingil viisil, näiteks valguskoopia tegemise või pildistamise teel; |
| --- | --- | --- |

c)

salastatud teabega võivad tutvuda artikli 4 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 4 osutatud asjaomased Euroopa Parlamendi liikmed ja ametnikud ning muud Euroopa Parlamendi töötajad, kes töötavad fraktsioonide heaks, ainult Euroopa Parlamendi ruumides asuvas turvalises lugemissaalis. Sel juhul kehtivad järgmised tingimused:

i)

teavet ei tohi kopeerida mitte mingil viisil, näiteks valguskoopia tegemise või pildistamise teel;

| ii) | märkmeid ei tohi teha ning |
| --- | --- |

ii)

märkmeid ei tohi teha ning

| iii) | elektroonilisi sidevahendeid ei tohi ruumi kaasa võtta. |
| --- | --- |

iii)

elektroonilisi sidevahendeid ei tohi ruumi kaasa võtta.

2.   Kui nõukogu poolt Euroopa Parlamendile edastatud salastatud teave on salastatud RESTREINT UE / EU RESTRICTED või sellega samaväärsel tasemel, töödeldakse ja säilitatakse seda vastavalt Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjadele, mis pakuvad sellisele salastatud teabele nõukogu julgeolekueeskirjadega samaväärset kaitse taset.

Esimesest lõigust olenemata töödeldakse ja säilitatakse 12 kuu jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist RESTREINT UE / EU RESTRICTED või sellega samaväärsel tasemel salastatud teavet vastavalt lõikele 1. Juurdepääsu sellisele salastatud teabele reguleeritakse vastavalt artikli 4 lõike 4 punktidele a ja c ning artikli 5 lõikele 4.

3.   Salastatud teavet võib töödelda ainult side- ja infosüsteemides, mis on nõuetekohaselt akrediteeritud või heaks kiidetud vastavalt standarditele, mis on samaväärsed nõukogu julgeolekueeskirjades sätestatud standarditega.

4.   Euroopa Parlamendis teabe saajatele suuliselt antud salastatud teabe suhtes kohaldatakse samaväärsel tasemel kaitset kui kirjalikult antud salastatud teabe suhtes.

5.   Olenemata käesoleva artikli lõike 1 punktist c, võib nõukogu poolt Euroopa Parlamendile antud salastatud teavet kuni tasemeni CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või sellega samaväärsel tasemel arutada kinnistel koosolekutel, millest võtavad osa ainult Euroopa Parlamendi liikmed ja need Euroopa Parlamendi ametnikud ja muud fraktsioonide heaks töötavad parlamendi töötajad, kellele on võimaldatud juurdepääsu teabele vastavalt artikli 4 lõikele 4 ja artikli 5 lõikele 4. Kehtivad järgmised tingimused:

| — | dokumendid tuleb laiali jagada koosoleku alguses ja jälle kokku korjata koosoleku lõpus; |
| --- | --- |

—

dokumendid tuleb laiali jagada koosoleku alguses ja jälle kokku korjata koosoleku lõpus;

| — | dokumente ei tohi kopeerida mitte mingil viisil, nt valguskoopia tegemise või pildistamise teel; |
| --- | --- |

—

dokumente ei tohi kopeerida mitte mingil viisil, nt valguskoopia tegemise või pildistamise teel;

| — | märkmeid ei tohi teha; |
| --- | --- |

—

märkmeid ei tohi teha;

| — | elektroonilisi sidevahendeid ei tohi ruumi kaasa võtta; ning |
| --- | --- |

—

elektroonilisi sidevahendeid ei tohi ruumi kaasa võtta; ning

| — | koosoleku protokollis ei mainita salastatud teavet sisaldava päevakorrapunkti arutelu. |
| --- | --- |

—

koosoleku protokollis ei mainita salastatud teavet sisaldava päevakorrapunkti arutelu.

6.   Kui koosolekutel on vaja arutada tasemel SECRET UE / EU SECRET või TRES SECRET UE / EU TOP SECRET või sellega samaväärsel tasemel, lepitakse iga üksikjuhtumi puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kokku erikord.

Artikkel 7

Julgeolekunõuete rikkumine, salastatud teabe kadumine või ohtu sattumine

1.   Kui on aset leidnud nõukogu poolt antud salastatud teabe tõendatud või oletatav kadumine või ohtu sattumine, teavitab Euroopa Parlamendi peasekretär koheselt nõukogu peasekretäri. Euroopa Parlamendi peasekretär viib läbi uurimise ja teavitab nõukogu peasekretäri uurimistulemustest ning sellise juhtumi kordumise välistamiseks võetud meetmetest. Kui asjasse puutub Euroopa Parlamendi liige, tegutseb Euroopa Parlamendi president koos Euroopa Parlamendi peasekretäriga.

2.   Iga Euroopa Parlamendi liikme suhtes, kes on vastutav Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades või käesolevas kokkuleppes sätestatud sätete rikkumise eest, võib kohaldada Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 9 lõikes 2 ja artiklites 152–154 sätestatud meetmeid ja karistusi.

3.   Iga Euroopa Parlamendi ametniku või fraktsiooni heaks töötava parlamendi muu töötaja suhtes, kes on vastutav Euroopa Parlamendi julgeolekueeskirjades või käesolevas kokkuleppes sätestatud sätete rikkumise eest, võib kohaldada nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (6) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades või Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustes ette nähtud karistusi.

4.   Isikute suhtes, kes on vastutavad salastatud teabe kadumise või ohtu sattumise eest, võib kohaldada distsiplinaar- ja/või õiguslikke meetmeid vastavalt kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.

Artikkel 8

Lõppsätted

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad omalt poolt kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva kokkuleppe rakendamine. Nad teevad sel eesmärgil koostööd, eelkõige korraldades külastusi, et jälgida käesoleva kokkuleppe julgeolekualaste ja tehniliste aspektide rakendamist.

2.   Euroopa Parlamendi sekretariaadi ja nõukogu peasekretariaadi asjaomased talitused konsulteerivad üksteisega enne seda, kui kumbki institutsioon oma vastavaid julgeolekueeskirju muudab, tagamaks, et säilib salastatud teabe kaitse miinimumstandardite ja aluspõhimõtete samaväärsus.

3.   Euroopa Parlamendile antakse käesoleva kokkuleppe alusel salastatud teavet siis, kui nõukogu koos Euroopa Parlamendiga on teinud kindlaks, et ühest küljest Euroopa Parlamendi ja nõukogu julgeolekueeskirjades sisalduvate salastatud teabe kaitse aluspõhimõtete ja miinimumstandardite ning teisest küljest Euroopa Parlamendi ja nõukogu ruumides pakutava salastatud teabe kaitse taseme samaväärsus on saavutatud.

4.   Käesoleva kokkuleppe võib kummagi institutsiooni taotlusel läbi vaadata, pidades silmas selle rakendamisel saadud kogemusi.

5.   Käesolev kokkulepe jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

[Koht], [kuupäev]

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

AVALDUSED

a)   Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus artikli 8 lõike 3 kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu teevad koostööd selleks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... (7) institutsioonidevahelise kokkuleppe (mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda) artikli 8 lõikes 3 osutatud kindlakstegemise saab lõpule viia enne kõnealuse kokkuleppe jõustumist.

b)   Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus salastatud dokumentide kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu tuletavad meelde, et dokumentide ala- või ülesalastamine õõnestab julgeolekueeskirjade usaldusväärsust.

Nõukogu tagab jätkuvalt, et nõukogust pärineva salastatud teabe puhul kohaldatakse õiget salastatuse taset vastavalt nõukogu julgeolekueeskirjadele. Enne Euroopa Parlamendile dokumendi edastamist vaatab nõukogu iga dokumendi salastatuse taseme läbi, seda eelkõige eemärgiga kontrollida, kas selline salastatuse tase on ikka veel asjakohane.

Euroopa Parlament kaitseb talle antud salastatud teavet viisil, mis on vastavuses selle salastatuse tasemega. Juhul, kui Euroopa Parlament taotleb nõukogu antud salastatud dokumendi salastatuse taseme võimalikku alandamist või salastatuse kustutamist, siis selline salastatuse taseme alandamine või salastatuse kustutamine võib toimuda ainult nõukogu eelneval kirjalikul nõusolekul.

c)   Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus juurdepääsu kohta salastatud teabele ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas

Tuletades meelde kõrge esindaja avaldust poliitilise vastutuse kohta (8), leiavad Euroopa Parlament ja nõukogu, et 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (9) läbivaatamine peaks algama 2012. aasta jooksul.

Läbivaatamise käigus austatakse Euroopa Parlamendi erirolli ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, võttes arvesse nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... (10) institutsioonidevahelise kokkuleppe (mis käsitleb salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda) kui eespool nimetatud 20. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamisel saadud kogemusi.

Kuni selle läbivaatamise lõpuni, mille käigus nõukogu otsustab anda Euroopa Parlamendile juurdepääsu nõukogu valduses olevale salastatud teabele ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, toimib ta Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... (10) institutsioonidevahelise kokkuleppe (mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda) põhjenduses 7 kirjeldatu kohaselt ja kooskõlas eespool viidatud kõrge esindaja avalduse punktiga 2.

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku, et käesoleva avalduse rakendamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna teabe eripära ja eriti tundlikku sisu.

d)   Nõukogu avaldus mittesalastatud nõukogu dokumentide kohta

Nõukogu kinnitab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... (10) institutsioonidevahelist kokkulepet (mis käsitleb nõukogu valduses oleva salastatud teabe edastamist Euroopa Parlamendile ja selle töötlemist Euroopa Parlamendi poolt seoses teemadega, mis ei kuulu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda) ei kohaldata mittesalastatud nõukogu sisedokumentide suhtes (s.t LIMITÉ märkega dokumendid).

e)   Euroopa Parlamendi avaldus komisjoni valduses oleva salastatud teabe kohta

Euroopa Parlament rõhutab, et salastatud teave, mille koostaja on Euroopa Komisjon ja/või mille Euroopa Komisjon on edastanud Euroopa Parlamendile, edastatakse ja seda töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitleva 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkuleppe (11) sätetele.

---

(1)  EÜT C 298, 30.11.2002, lk 1.

1

(2)  ELT C 210, 3.8.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 30.

3

(4)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.

4

(5)  ELT C 190, 30.6.2011, lk 2.

5

(6)  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.

6

(7)  Institutsioonidevahelise kokkuleppe allkirjastamise kuupäev.

7

(8)  ELT C 210, 3.8.2010, lk 1.

8

(9)  EÜT C 298, 30.11.2002, lk 1.

9

(10)  Institutsioonidevahelise kokkuleppe allkirjastamise kuupäev.

10

(11)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

11

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 11. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/168

---

Teisipäev, 11. september 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani

P7_TA(2012)0304

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD))

2013/C 353 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0272 – C7-0131/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0272 – C7-0131/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0232/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0232/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Taani taotles abi seoses 981 töötaja koondamisega (millest abi taotletakse 550 jaoks) neljakuulise vaatlusperioodi jooksul põhiettevõttes Odense Steel Shipyard ning nelja tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures Taanis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Taani taotles abi seoses 981 töötaja koondamisega (millest abi taotletakse 550 jaoks) neljakuulise vaatlusperioodi jooksul põhiettevõttes Odense Steel Shipyard ning nelja tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures Taanis;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Taanil õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Taanil õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Taani ametivõimud esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. oktoobril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 6. juunil 2012; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks hindamisprotsessi, eelkõige taotluste puhul, mis puudutavad valdkondi, kus fondi toetust on juba mitu korda kasutatud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Taani ametivõimud esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. oktoobril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 6. juunil 2012; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks hindamisprotsessi, eelkõige taotluste puhul, mis puudutavad valdkondi, kus fondi toetust on juba mitu korda kasutatud;

| 3. | märgib, et kahe fondist abi saamise taotlusega (käesolev ja taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard (3)) hõlmatud otsene kahju ettevõttes Odense Steel Shipyard ulatub 2 %ni kohalikust tööjõust ning koos kaudse töökohtade vähenemisega peetakse laevatehase sulgemist suureks kriisiks piirkonna majanduses; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kahe fondist abi saamise taotlusega (käesolev ja taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard (3)) hõlmatud otsene kahju ettevõttes Odense Steel Shipyard ulatub 2 %ni kohalikust tööjõust ning koos kaudse töökohtade vähenemisega peetakse laevatehase sulgemist suureks kriisiks piirkonna majanduses;

| 4. | märgib, et Taani ametivõimud teatasid, et 981 koondatud töötajast sooviksid kõigest 550 meetmetes osaleda, samas kui ülejäänud töötajad leiaksid uue töö ise või otsustaksid tööturult lahkuda; kutsub Taani ametivõime üles fondist saadavat toetust täiel määral ära kasutama; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Taani ametivõimud teatasid, et 981 koondatud töötajast sooviksid kõigest 550 meetmetes osaleda, samas kui ülejäänud töötajad leiaksid uue töö ise või otsustaksid tööturult lahkuda; kutsub Taani ametivõime üles fondist saadavat toetust täiel määral ära kasutama;

| 5. | märgib, et Euroopa laevaehitajate liidu (CESA) 2010.–2011. aasta aruandest (4) on näha, et laevaehituse valdkonnas on töötajate arv Euroopas viimase kolme aasta jooksul vähenenud 23 %, 2007. aasta 148 792-lt 2010. aasta 114 491-ni, ning et fondi abi on laevaehituse sektoris viimase kolme aasta jooksul juba kolmel korral kasutusele võetud (EGF/2010/001 DK/Nordjylland (5), EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan (6) ja EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard); |
| --- | --- |

5.

märgib, et Euroopa laevaehitajate liidu (CESA) 2010.–2011. aasta aruandest (4) on näha, et laevaehituse valdkonnas on töötajate arv Euroopas viimase kolme aasta jooksul vähenenud 23 %, 2007. aasta 148 792-lt 2010. aasta 114 491-ni, ning et fondi abi on laevaehituse sektoris viimase kolme aasta jooksul juba kolmel korral kasutusele võetud (EGF/2010/001 DK/Nordjylland (5), EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan (6) ja EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard);

| 6. | peab tervitatavaks asjaolu, et Odense ja Kerteminde omavalitsused, mida mõjutasid rängalt Odense Steel Shipyardis toimunud koondamised, olid tihedalt seotud taotlusega, mis moodustab osa piirkonna uute kasvuvõimaluste strateegiast, mille koostas kohalike, piirkondlike ja riiklike huvirühmade liit pärast seda, kui 2009. aasta augustis teatati tehase sulgemisest; |
| --- | --- |

6.

peab tervitatavaks asjaolu, et Odense ja Kerteminde omavalitsused, mida mõjutasid rängalt Odense Steel Shipyardis toimunud koondamised, olid tihedalt seotud taotlusega, mis moodustab osa piirkonna uute kasvuvõimaluste strateegiast, mille koostas kohalike, piirkondlike ja riiklike huvirühmade liit pärast seda, kui 2009. aasta augustis teatati tehase sulgemisest;

| 7. | tunneb heameelt, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Taani ametivõimud alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Taani ametivõimud alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 8. | märgib, et Taani ametivõimud kavandavad suhteliselt kallist individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti (fondi toetus 11 737 eurot töötaja kohta); tunneb aga heameelt asjaolu üle, et pakett koosneb meetmetest, mis täiendavad tööhõiveametite poolt tavapäraselt pakutavaid meetmeid, on innovaatilised ja kohandatud abistama suurte oskustega töötajaid raskes tööturu olukorras; |
| --- | --- |

8.

märgib, et Taani ametivõimud kavandavad suhteliselt kallist individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti (fondi toetus 11 737 eurot töötaja kohta); tunneb aga heameelt asjaolu üle, et pakett koosneb meetmetest, mis täiendavad tööhõiveametite poolt tavapäraselt pakutavaid meetmeid, on innovaatilised ja kohandatud abistama suurte oskustega töötajaid raskes tööturu olukorras;

| 9. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskuseid ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskuseid ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 10. | märgib, et töötajate sihtrühm on küll suurte oskustega, kuid seda valdkonnas, mille tulevik tööhõive seisukohast näib tume; sellest tulenevalt on neile töötajaile suunatud meetmed kallimad kui teiste massikoondamiste puhul, mis sageli puudutavad suhteliselt väheste oskustega inimesi; |
| --- | --- |

10.

märgib, et töötajate sihtrühm on küll suurte oskustega, kuid seda valdkonnas, mille tulevik tööhõive seisukohast näib tume; sellest tulenevalt on neile töötajaile suunatud meetmed kallimad kui teiste massikoondamiste puhul, mis sageli puudutavad suhteliselt väheste oskustega inimesi;

| 11. | peab tervitatavaks asjaolu, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi raames pakutakse samuti stiimuleid ja kursusi uute ettevõtete loomiseks, mis on ette nähtud 10 töötajale (sh üks 26 000 euro suurune ettevõtte alustamise laen); |
| --- | --- |

11.

peab tervitatavaks asjaolu, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi raames pakutakse samuti stiimuleid ja kursusi uute ettevõtete loomiseks, mis on ette nähtud 10 töötajale (sh üks 26 000 euro suurune ettevõtte alustamise laen);

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kohalike, piirkondlike ja riiklike huvirühmade liit on arutlenud Odense piirkonna uute kasvuvõimaluste üle ja koostanud vastava strateegia ning et sellest strateegiast juhindutakse kõnealuse taotluse koolitusmeetmete valikul; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kohalike, piirkondlike ja riiklike huvirühmade liit on arutlenud Odense piirkonna uute kasvuvõimaluste üle ja koostanud vastava strateegia ning et sellest strateegiast juhindutakse kõnealuse taotluse koolitusmeetmete valikul;

| 13. | võtab siiski teadmiseks, et töötajatele on kavandatud päevaraha 103 eurot päeva kohta, mil töötaja osales aktiivselt koolitusel, ja et päevarahaks ette nähtud summa moodustab enam kui kolmandiku paketi kogumaksumusest; tuletab meelde, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks, mitte siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate hüvitiste otseseks asendamiseks; |
| --- | --- |

13.

võtab siiski teadmiseks, et töötajatele on kavandatud päevaraha 103 eurot päeva kohta, mil töötaja osales aktiivselt koolitusel, ja et päevarahaks ette nähtud summa moodustab enam kui kolmandiku paketi kogumaksumusest; tuletab meelde, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks, mitte siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate hüvitiste otseseks asendamiseks;

| 14. | tunneb heameelt asjaolu üle, et rõhutatakse selliseid uusi piirkondliku majanduse potentsiaalseid kasvu- ja arenguvaldkondi nagu energiatehnoloogia, robootika ja heaolutehnoloogia, mis on kooskõlas nii Lissaboni eesmärkidega Euroopa konkurentsivõime tugevdamiseks kui ka strateegia „Euroopa 2020” aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkidega; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt asjaolu üle, et rõhutatakse selliseid uusi piirkondliku majanduse potentsiaalseid kasvu- ja arenguvaldkondi nagu energiatehnoloogia, robootika ja heaolutehnoloogia, mis on kooskõlas nii Lissaboni eesmärkidega Euroopa konkurentsivõime tugevdamiseks kui ka strateegia „Euroopa 2020” aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkidega;

| 15. | tunneb heameelt asjaolu üle, et antud juhtumi puhul koordineeritakse fondi toetust äsja Odense omavalitsusüksuse juurde loodud fondi sekretariaadiga ning et on loodud asjakohane veebisait ja kavandatakse kahte konverentsi, mille eesmärk on edendada kahe fondi taotluse tulemusi; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et antud juhtumi puhul koordineeritakse fondi toetust äsja Odense omavalitsusüksuse juurde loodud fondi sekretariaadiga ning et on loodud asjakohane veebisait ja kavandatakse kahte konverentsi, mille eesmärk on edendada kahe fondi taotluse tulemusi;

| 16. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

16.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 17. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 18. | taunib asjaolu, et vaatamata sellele, et Taani on mitu korda võtnud fondi vahendid edukalt kasutusele nii kaubanduse kui ka kriisiga seotud kriteeriumide alusel, kuulub ta nende riikide hulka, kes õõnestavad fondi 2013. aasta järgset tulevikku, blokeerides kriisi tõttu tehtud erandi ja vähendades komisjonile 2012. aastal fondi tehniliseks abiks antavaid rahalisi eraldisi; |
| --- | --- |

18.

taunib asjaolu, et vaatamata sellele, et Taani on mitu korda võtnud fondi vahendid edukalt kasutusele nii kaubanduse kui ka kriisiga seotud kriteeriumide alusel, kuulub ta nende riikide hulka, kes õõnestavad fondi 2013. aasta järgset tulevikku, blokeerides kriisi tõttu tehtud erandi ja vähendades komisjonile 2012. aastal fondi tehniliseks abiks antavaid rahalisi eraldisi;

| 19. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ka, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ka, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 20. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka oma aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka oma aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist;

| 21. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 22. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele ning suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele ning suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 23. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

23.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 195, 27.7.2011, lk 52.

(4)  http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf.

(5)  ELT L 286, 04.11.2010, lk 18.

(6)  ELT L 342, 28.12.2010, lk 19.

---

Teisipäev, 11. september 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Taani)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/537/EL).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/172

---

Teisipäev, 11. september 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/017 ES/Aragón

P7_TA(2012)0305

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, Hispaania) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD))

2013/C 353 E/27

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0290 – C7-0150/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0290 – C7-0150/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0233/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0233/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 836 töötaja koondamisega (abi taotletakse neist 320 jaoks) NACE Revision 2 osa 41 (hoonete ehitus) (3) alla kuuluvast 377 ettevõttest, mis tegutsevad Hispaania NUTS II tasandi piirkonnas Aragónis (ES24); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 836 töötaja koondamisega (abi taotletakse neist 320 jaoks) NACE Revision 2 osa 41 (hoonete ehitus) (3) alla kuuluvast 377 ettevõttest, mis tegutsevad Hispaania NUTS II tasandi piirkonnas Aragónis (ES24);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 18. juunil 2012; väljendab heameelt asjaolu üle, et hindamismenetlus ning Hispaaniapoolne lisateabe esitamine toimus kiiresti ja täpselt; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 18. juunil 2012; väljendab heameelt asjaolu üle, et hindamismenetlus ning Hispaaniapoolne lisateabe esitamine toimus kiiresti ja täpselt;

| 3. | märgib, et tööpuudus on Aragónis märkimisväärselt kasvanud ja et 2011. aasta lõpus oli riiklikes tööbüroodes registreeritud töötuid ligikaudu 100 000, neist 15 % oli koondatud ehitussektorist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et tööpuudus on Aragónis märkimisväärselt kasvanud ja et 2011. aasta lõpus oli riiklikes tööbüroodes registreeritud töötuid ligikaudu 100 000, neist 15 % oli koondatud ehitussektorist;

| 4. | märgib, et Aragóni piirkonnas on varemgi toimunud massilisi koondamisi, ning väljendab heameelt otsuse üle kasutada piirkonnas koondamistest tingitud probleemide lahendamiseks fondi abi; Hispaania on esitanud varem Aragóni piirkonna jaoks kaks fondist toetuse saamise taotlust: EGF/2008/004 ES Castilla y León ja Aragón (1 082 töötaja koondamine autotööstuses, neist 594 Aragónis) (4) ja EGF/2010/016 ES Aragón Retail trade (1 154 töötaja koondamine jaekaubanduses) (5); tunnustab asjaolu, et piirkond kasutab ära fondiga saadud kogemusi ja abistab kiiresti mitme tööstussektori töötajaid; usub kindlalt, et oodatav fondi abi võib aidata vältida Aragóni piirkonna (kus praegu on 3–54 elanikku ruutkilomeetri kohta) rahvaarvu vähenemist, julgustades mõjusalt elanikke sinna piirkonda jääma; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Aragóni piirkonnas on varemgi toimunud massilisi koondamisi, ning väljendab heameelt otsuse üle kasutada piirkonnas koondamistest tingitud probleemide lahendamiseks fondi abi; Hispaania on esitanud varem Aragóni piirkonna jaoks kaks fondist toetuse saamise taotlust: EGF/2008/004 ES Castilla y León ja Aragón (1 082 töötaja koondamine autotööstuses, neist 594 Aragónis) (4) ja EGF/2010/016 ES Aragón Retail trade (1 154 töötaja koondamine jaekaubanduses) (5); tunnustab asjaolu, et piirkond kasutab ära fondiga saadud kogemusi ja abistab kiiresti mitme tööstussektori töötajaid; usub kindlalt, et oodatav fondi abi võib aidata vältida Aragóni piirkonna (kus praegu on 3–54 elanikku ruutkilomeetri kohta) rahvaarvu vähenemist, julgustades mõjusalt elanikke sinna piirkonda jääma;

| 5. | märgib, et Hispaania ametiasutused on teada andnud, et nende hinnangul (mis põhineb eelnevate fondi taotlustega saadud kogemustel) otsustab meetmetes osaleda vaid 320 töölist neist, kellele fondi toetus on suunatud; kutsub Hispaania ametiasutusi fondist saadavat toetust täiel määral ära kasutama; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Hispaania ametiasutused on teada andnud, et nende hinnangul (mis põhineb eelnevate fondi taotlustega saadud kogemustel) otsustab meetmetes osaleda vaid 320 töölist neist, kellele fondi toetus on suunatud; kutsub Hispaania ametiasutusi fondist saadavat toetust täiel määral ära kasutama;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Hispaania ametivõimud alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Hispaania ametivõimud alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 7. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõikide töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsekarjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketi raames pakutav koolitus kohandatakse vastavaks mitte üksnes koondatud töötajate, vaid ka tegeliku ärikeskkonna vajadustele; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõikide töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsekarjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketi raames pakutav koolitus kohandatakse vastavaks mitte üksnes koondatud töötajate, vaid ka tegeliku ärikeskkonna vajadustele;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fondist toetuse taotlemise ja töötajatele pakutavate individuaalsete teenuste paketi sisu üle konsulteeriti ka asjaomaste sotsiaalpartneritega, et suurendada nõudluse ja pakkumise vastavust tööturul; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fondist toetuse taotlemise ja töötajatele pakutavate individuaalsete teenuste paketi sisu üle konsulteeriti ka asjaomaste sotsiaalpartneritega, et suurendada nõudluse ja pakkumise vastavust tööturul;

| 9. | väljendab heameelt eelkõige koolituskursuse üle, mille kavandamisel võeti arvesse kohalike ettevõtete vajadusi, kusjuures hiljem kohustuvad need ettevõtted tööle võtma mõned koolituse läbinud töötajad; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt eelkõige koolituskursuse üle, mille kavandamisel võeti arvesse kohalike ettevõtete vajadusi, kusjuures hiljem kohustuvad need ettevõtted tööle võtma mõned koolituse läbinud töötajad;

| 10. | toonitab, et nii selle taotluse kui ka muude ühe sektori väike- ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd) toimunud massiliste koondamistega seotud arvukate taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige seoses sellega, kuidas käsitleda tulevases määruses füüsilisest isikust ettevõtjate ja VKEde omanike fondist toetuse saamise kõlblikkust, ning korraga, mida piirkonnad ja liikmesriigid peaksid kasutama kiireks sektoripõhiste ja paljusid ettevõtteid hõlmavate toetustaotluste esitamiseks; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et nii selle taotluse kui ka muude ühe sektori väike- ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd) toimunud massiliste koondamistega seotud arvukate taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige seoses sellega, kuidas käsitleda tulevases määruses füüsilisest isikust ettevõtjate ja VKEde omanike fondist toetuse saamise kõlblikkust, ning korraga, mida piirkonnad ja liikmesriigid peaksid kasutama kiireks sektoripõhiste ja paljusid ettevõtteid hõlmavate toetustaotluste esitamiseks;

| 11. | märgib, et ettevõtlust toetavad meetmed on ette nähtud ainult 20 töötajale; loodab, et Hispaania ametiasutused edendavad ettevõtlust ja on suutelised individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti kohandama, kui selliste meetmete vastu tekib suurem huvi; |
| --- | --- |

11.

märgib, et ettevõtlust toetavad meetmed on ette nähtud ainult 20 töötajale; loodab, et Hispaania ametiasutused edendavad ettevõtlust ja on suutelised individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti kohandama, kui selliste meetmete vastu tekib suurem huvi;

| 12. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõttu; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on järginud parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist ja kehtestanud parandatud menetluskorra, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ka ettepanek fondi kasutuselevõtuks; loodab, et fondi uues määruses aastateks 2014–2020 tehakse menetluskorda veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

12.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõttu; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on järginud parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist ja kehtestanud parandatud menetluskorra, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ka ettepanek fondi kasutuselevõtuks; loodab, et fondi uues määruses aastateks 2014–2020 tehakse menetluskorda veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 13. | märgib, et kooskõlastatud paketis on ette nähtud mitmed osalemistoetused, et ergutada meetmes osalemist, sh tööotsingutoetus suuruses 300 eurot (ühekordne makse), töökohavahetuse toetus suuruses 200 eurot ning lisaks võib füüsilisest isikutest ettevõtjatele eraldada toetust 400 eurot kuus (maksimaalselt kolm kuud); tuletab meelde, et fondi toetust tuleks kasutada eelkõige koolituseks, tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks; seda ei tohi kasutada töötushüvitistena, kuna selle eest vastutavad riiklikud institutsioonid; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kooskõlastatud paketis on ette nähtud mitmed osalemistoetused, et ergutada meetmes osalemist, sh tööotsingutoetus suuruses 300 eurot (ühekordne makse), töökohavahetuse toetus suuruses 200 eurot ning lisaks võib füüsilisest isikutest ettevõtjatele eraldada toetust 400 eurot kuus (maksimaalselt kolm kuud); tuletab meelde, et fondi toetust tuleks kasutada eelkõige koolituseks, tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks; seda ei tohi kasutada töötushüvitistena, kuna selle eest vastutavad riiklikud institutsioonid;

| 14. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmise sujuv ja kiire kord ning pakkuda üksikisikutele ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmise sujuv ja kiire kord ning pakkuda üksikisikutele ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 15. | märgib, et käesolev juhtum peegeldab selle konkreetse piirkonna sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, mille lahendamisele võiks edaspidi aidata kaasa ka fondi reguleerimisala laiendamine füüsilisest isikust ettevõtjatele (nagu komisjon soovitas oma fondi käsitlevas ettepanekus aastateks 2014–2020); |
| --- | --- |

15.

märgib, et käesolev juhtum peegeldab selle konkreetse piirkonna sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, mille lahendamisele võiks edaspidi aidata kaasa ka fondi reguleerimisala laiendamine füüsilisest isikust ettevõtjatele (nagu komisjon soovitas oma fondi käsitlevas ettepanekus aastateks 2014–2020);

| 16. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetab individuaalselt koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale, pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, samuti ei tohi see asendada äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda äriühingutele stiimuli asendada oma lepingulised töötajad paindlikuma ja lühemaajalise töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetab individuaalselt koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale, pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, samuti ei tohi see asendada äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda äriühingutele stiimuli asendada oma lepingulised töötajad paindlikuma ja lühemaajalise töösuhtes olevate töötajatega;

| 17. | märgib, et fondist rahastatava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kohta esitatud teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab komisjonile tehtud üleskutset esitada oma aastaaruannetes nende andmete võrdlev hinnang, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et fondist rahastatava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kohta esitatud teave sisaldab andmeid selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab komisjonile tehtud üleskutset esitada oma aastaaruannetes nende andmete võrdlev hinnang, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist;

| 18. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada ka omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt (nagu varem on tehtud), sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringuid; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada ka omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt (nagu varem on tehtud), sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 19. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta;

| 20. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisadega nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisadega nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(4)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 165.

(5)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 157.

---

Teisipäev, 11. september 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, Hispaania)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/536/EL).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/176

---

Teisipäev, 11. september 2012Energiatõhusus ***I

P7_TA(2012)0306

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD))

2013/C 353 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0370),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0168/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 14. detsembri 2011. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 14. detsembri 2011. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0265/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0265/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 134.

(2)  ELT C 54, 23.2.2012, lk 49.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0172

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/27/EL) lõplikule kujule).

---

Teisipäev, 11. september 2012Seadusandliku resolutsiooni lisa

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus seoses nende hoonete eeskujuga energiatõhususe direktiivi kontekstis

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kinnitavad, et tulenevalt asjaolust, et nende hooned on suure tähelepanu all ja et neil peaks olema juhtiv roll seoses nende hoonete energiatõhususega, lubavad nad, ilma et see piiraks kehtivate eelarve- ja hanke-eeskirjade kohaldamist, kohaldada nende omanduses ja kasutuses olevate hoonete suhtes samu nõudeid, mida kohaldatakse liikmesriikide keskvalitsuste hoonete suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/.../EL (milles käsitletakse energiatõhusust ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ) artiklite 5 ja 6 alusel.

Komisjoni avaldus seoses energiaaudititega

Nagu komisjon selgitas Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud teatises ELi riigiabi ajakohastamise kohta (COM(2012)0209, 8. mai 2012), on komisjon märkinud, et liidu suunised keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta on üks vahend, mis saab kaasa aidata strateegia „Euroopa 2020” ja selle eesmärkide täitmisele ja mis võidakse läbi vaadata 2013. aasta lõpuks. Sellega seoses võib komisjon kinnitada, et keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevad tulevased eeskirjad edendavad jätkuvalt optimaalsel viisil jätkusuutlikku majanduskasvu, muu hulgas energiatõhususe edendamisega kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega.

Komisjoni avaldus liidu heitkogustega kauplemise kavaga seoses

Pidades silmas vajadust säilitada stiimulid liidu heitkogustega kauplemise kavas, kohustub komisjon:

| — | esitama kiiresti direktiivi 2003/87/EÜ (CO2-turu kohta) artikli 10 lõike 5 kohaselt esimese aruande koos 3. etapi oksjoni ajaprofiili läbivaatamise tulemustega; |
| --- | --- |

—

esitama kiiresti direktiivi 2003/87/EÜ (CO2-turu kohta) artikli 10 lõike 5 kohaselt esimese aruande koos 3. etapi oksjoni ajaprofiili läbivaatamise tulemustega;

| — | analüüsima oma aruandes valikuvariante, sealhulgas vajalikus koguses saastekvootide alalist kinnihoidmist, eesmärgiga võtta vastu nii pea kui võimalik täiendavad asjakohased struktuurimeetmed heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamiseks 3. etapis ja süsteemi tõhustamiseks. |
| --- | --- |

—

analüüsima oma aruandes valikuvariante, sealhulgas vajalikus koguses saastekvootide alalist kinnihoidmist, eesmärgiga võtta vastu nii pea kui võimalik täiendavad asjakohased struktuurimeetmed heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamiseks 3. etapis ja süsteemi tõhustamiseks.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/178

---

Teisipäev, 11. september 2012Standardimine Euroopas ***I

P7_TA(2012)0311

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa standardimist ja millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD))

2013/C 353 E/29

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0315),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0150/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0150/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. september 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. september 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0069/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0069/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 69.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0150

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1025/2012) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/179 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/179

---

Teisipäev, 11. september 2012Veiste elektrooniline identifitseerimine ***I

P7_TA(2012)0312

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud muudetud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste elektroonilise identifitseerimise osas ja jäetakse välja loomaliha vabatahtlikku märgistamist käsitlevad sätted (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD)) (1)

2013/C 353 E/30

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 43 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Pealkiri |
| | |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 4 |
| (4) | Loomaliha allika tuvastamine identifitseerimise ja registreerimise abil on eeltingimus, et päritolu saaks märgistada kogu toiduahela ulatuses
  ja tagada seeläbi
  tarbijate ja inimeste tervise kaitse. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

(4)

Loomaliha allika tuvastamine identifitseerimise ja registreerimise abil on eeltingimus, et päritolu saaks märgistada kogu toiduahela ulatuses
  ja tagada seeläbi
  tarbijate ja inimeste tervise kaitse.

| (4) | Loomaliha allika tuvastamine identifitseerimise ja registreerimise abil on eeltingimus, et päritolu saaks märgistada kogu toiduahela ulatuses.
  Nende meetmetega tagatakse
  tarbijate
  õiguste
  ja inimeste tervise kaitse
  ning suurendatakse tarbijate usaldust
  . |
| --- | --- |

(4)

Loomaliha allika tuvastamine identifitseerimise ja registreerimise abil on eeltingimus, et päritolu saaks märgistada kogu toiduahela ulatuses.
  Nende meetmetega tagatakse
  tarbijate
  õiguste
  ja inimeste tervise kaitse
  ning suurendatakse tarbijate usaldust
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Elektroonilise identifitseerimise süsteemide kasutamine tõhustab jälgimisprotsessi andmete automaatse ja täpsema lugemise ja salvestamisega põllumajandusettevõtte registrisse. Samuti võimaldaks see loomade liikumisandmete automaatset edastamist elektroonilisse andmebaasi ning muudaks seega süsteemi kiiremaks, usaldusväärsemaks ja täpsemaks. |
| --- | --- |

(6)

Elektroonilise identifitseerimise süsteemide kasutamine tõhustab jälgimisprotsessi andmete automaatse ja täpsema lugemise ja salvestamisega põllumajandusettevõtte registrisse. Samuti võimaldaks see loomade liikumisandmete automaatset edastamist elektroonilisse andmebaasi ning muudaks seega süsteemi kiiremaks, usaldusväärsemaks ja täpsemaks.

| (6) | Elektroonilise identifitseerimise süsteemide kasutamine tõhustab jälgimisprotsessi andmete automaatse ja täpsema lugemise ja salvestamisega põllumajandusettevõtte registrisse. Samuti võimaldaks see loomade liikumisandmete automaatset edastamist elektroonilisse andmebaasi ning muudaks seega süsteemi kiiremaks, usaldusväärsemaks ja täpsemaks.
  Parema kontrolli ja maksevigade ohu vähenemise kaudu parandaks see põllumajandustootjatele looma kohta makstavate otsetoetuste haldamist. |
| --- | --- |

(6)

Elektroonilise identifitseerimise süsteemide kasutamine tõhustab jälgimisprotsessi andmete automaatse ja täpsema lugemise ja salvestamisega põllumajandusettevõtte registrisse. Samuti võimaldaks see loomade liikumisandmete automaatset edastamist elektroonilisse andmebaasi ning muudaks seega süsteemi kiiremaks, usaldusväärsemaks ja täpsemaks.
  Parema kontrolli ja maksevigade ohu vähenemise kaudu parandaks see põllumajandustootjatele looma kohta makstavate otsetoetuste haldamist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Raadiotuvastussagedusel töötavad elektroonilise identifitseerimise süsteemid on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud. See tehnoloogia võimaldab individuaalsete loomakoodide kiiremat ja täpsemat lugemist ja nende edastamist otse andmetöötlussüsteemi, mis vähendab võimalike nakatunud loomade või toidu leidmiseks vajaminevat aega ja hoiab kokku tööjõukulusid, kuid suurendab samal ajal kulutusi tehnikale. |
| --- | --- |

(7)

Raadiotuvastussagedusel töötavad elektroonilise identifitseerimise süsteemid on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud. See tehnoloogia võimaldab individuaalsete loomakoodide kiiremat ja täpsemat lugemist ja nende edastamist otse andmetöötlussüsteemi, mis vähendab võimalike nakatunud loomade või toidu leidmiseks vajaminevat aega ja hoiab kokku tööjõukulusid, kuid suurendab samal ajal kulutusi tehnikale.

| (7) | Raadiotuvastussagedusel töötavad elektroonilise identifitseerimise süsteemid on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud
  , kuigi Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardeid on siiski vaja rakendada ja veiste osas testida
  . See tehnoloogia võimaldab individuaalsete loomakoodide kiiremat ja täpsemat lugemist ja nende edastamist otse andmetöötlussüsteemi, mis vähendab võimalike nakatunud loomade või toidu leidmiseks vajaminevat aega
  , täiustab andmebaase, suurendab suutlikkust haiguspuhangute korral kiiresti reageerida
  ja hoiab kokku tööjõukulusid, kuid suurendab samal ajal kulutusi tehnikale.
  Elektroonilise märgistuse vigade korral ei tohi tehnoloogia tõrked kaasa tuua ettevõtjate trahvimist. |
| --- | --- |

(7)

Raadiotuvastussagedusel töötavad elektroonilise identifitseerimise süsteemid on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud
  , kuigi Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardeid on siiski vaja rakendada ja veiste osas testida
  . See tehnoloogia võimaldab individuaalsete loomakoodide kiiremat ja täpsemat lugemist ja nende edastamist otse andmetöötlussüsteemi, mis vähendab võimalike nakatunud loomade või toidu leidmiseks vajaminevat aega
  , täiustab andmebaase, suurendab suutlikkust haiguspuhangute korral kiiresti reageerida
  ja hoiab kokku tööjõukulusid, kuid suurendab samal ajal kulutusi tehnikale.
  Elektroonilise märgistuse vigade korral ei tohi tehnoloogia tõrked kaasa tuua ettevõtjate trahvimist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| (9) | Kuna EID-l on mitmesuguseid tehnoloogilisi eeliseid, on mitmed liikmesriigid otsustanud hakata veiste elektroonilist identifitseerimist vabatahtlikult kasutama. Need algatused võivad viia selleni, et liikmesriigid või sidusrühmad töötavad välja erinevad süsteemid. Selline areng raskendaks hiljem tehniliste standardite ühtlustamist liidus. |
| --- | --- |

(9)

Kuna EID-l on mitmesuguseid tehnoloogilisi eeliseid, on mitmed liikmesriigid otsustanud hakata veiste elektroonilist identifitseerimist vabatahtlikult kasutama. Need algatused võivad viia selleni, et liikmesriigid või sidusrühmad töötavad välja erinevad süsteemid. Selline areng raskendaks hiljem tehniliste standardite ühtlustamist liidus.

| (9) | Kuna EID-l on mitmesuguseid tehnoloogilisi eeliseid, on mitmed liikmesriigid otsustanud hakata veiste elektroonilist identifitseerimist vabatahtlikult kasutama. Need algatused võivad viia selleni, et liikmesriigid või sidusrühmad töötavad välja erinevad süsteemid. Selline areng raskendaks hiljem tehniliste standardite ühtlustamist liidus.
  Tuleb tagada liikmesriikides kasutusele võetavate süsteemide koostalitlusvõime ja vastavus ISO standarditele. |
| --- | --- |

(9)

Kuna EID-l on mitmesuguseid tehnoloogilisi eeliseid, on mitmed liikmesriigid otsustanud hakata veiste elektroonilist identifitseerimist vabatahtlikult kasutama. Need algatused võivad viia selleni, et liikmesriigid või sidusrühmad töötavad välja erinevad süsteemid. Selline areng raskendaks hiljem tehniliste standardite ühtlustamist liidus.
  Tuleb tagada liikmesriikides kasutusele võetavate süsteemide koostalitlusvõime ja vastavus ISO standarditele.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| (16) | EID kohustuslikuks muutmine ELi tasandil võib teatavad ettevõtjad panna majanduslikult ebasoodsasse olukorda.
  Seega
  on asjakohane viia EID sisse
  vabatahtliku korra
  alusel. Sel viisil
  otsustaksid
  EID
  kasuks
  need loomakasvatajad, kes sellest
  tõenäoliselt otsest
  majanduslikku kasu
  saaksid
  . |
| --- | --- |

(16)

EID kohustuslikuks muutmine ELi tasandil võib teatavad ettevõtjad panna majanduslikult ebasoodsasse olukorda.
  Seega
  on asjakohane viia EID sisse
  vabatahtliku korra
  alusel. Sel viisil
  otsustaksid
  EID
  kasuks
  need loomakasvatajad, kes sellest
  tõenäoliselt otsest
  majanduslikku kasu
  saaksid
  .

| (16) | EID kohustuslikuks muutmine ELi tasandil võib teatavad ettevõtjad panna majanduslikult ebasoodsasse olukorda.
  Lisaks takistavad EID tõhusat toimimist jätkuvalt märkimisväärsed praktilised probleemid, eriti tehnika täpsuse osas. Väikemäletsejaliste kohustusliku elektroonilise identifitseerimise rakendamisel saadud kogemused näitavad, et puuduliku tehnoloogia ja praktiliste raskuste tõttu on sageli võimatu saavutada 100 %-list täpsust. Seepärast
  on asjakohane viia EID sisse
  vabatahtlikkuse
  alusel. Sel viisil
  saaksid
  EID
  valida ainult
  need loomakasvatajad, kes
  võiksid
  sellest
  kiiresti
  majanduslikku kasu
  saada
  . |
| --- | --- |

(16)

EID kohustuslikuks muutmine ELi tasandil võib teatavad ettevõtjad panna majanduslikult ebasoodsasse olukorda.
  Lisaks takistavad EID tõhusat toimimist jätkuvalt märkimisväärsed praktilised probleemid, eriti tehnika täpsuse osas. Väikemäletsejaliste kohustusliku elektroonilise identifitseerimise rakendamisel saadud kogemused näitavad, et puuduliku tehnoloogia ja praktiliste raskuste tõttu on sageli võimatu saavutada 100 %-list täpsust. Seepärast
  on asjakohane viia EID sisse
  vabatahtlikkuse
  alusel. Sel viisil
  saaksid
  EID
  valida ainult
  need loomakasvatajad, kes
  võiksid
  sellest
  kiiresti
  majanduslikku kasu
  saada
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| (17) | Liikmesriikide loomakasvatussüsteemid, põllumajandustavad ja sektori ülesehitus on väga erinevad. Liikmesriikidel peaks seega olema võimalus kuulutada EID oma territooriumil kohustuslikuks vaid siis, kui nad peavad seda kõikide nimetatud tegurite valguses asjakohaseks. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriikide loomakasvatussüsteemid, põllumajandustavad ja sektori ülesehitus on väga erinevad. Liikmesriikidel peaks seega olema võimalus kuulutada EID oma territooriumil kohustuslikuks vaid siis, kui nad peavad seda kõikide nimetatud tegurite valguses asjakohaseks.

| (17) | Liikmesriikide loomakasvatussüsteemid, põllumajandustavad ja sektori ülesehitus on väga erinevad. Liikmesriikidel peaks seega olema võimalus kuulutada EID oma territooriumil kohustuslikuks vaid siis, kui nad peavad seda kõikide nimetatud tegurite valguses
  (näiteks mis tahes negatiivne mõju väiketootjatele) ja pärast konsulteerimist loomalihasektori esindusorganisatsioonidega
  asjakohaseks. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriikide loomakasvatussüsteemid, põllumajandustavad ja sektori ülesehitus on väga erinevad. Liikmesriikidel peaks seega olema võimalus kuulutada EID oma territooriumil kohustuslikuks vaid siis, kui nad peavad seda kõikide nimetatud tegurite valguses
  (näiteks mis tahes negatiivne mõju väiketootjatele) ja pärast konsulteerimist loomalihasektori esindusorganisatsioonidega
  asjakohaseks.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| (18) | Kolmandatest riikidest liitu toodavate loomade suhtes tuleks kohaldada samu
  identifitseerimisnõudeid
  nagu liidus sündinud loomade suhtes. |
| --- | --- |

(18)

Kolmandatest riikidest liitu toodavate loomade suhtes tuleks kohaldada samu
  identifitseerimisnõudeid
  nagu liidus sündinud loomade suhtes.

| (18) | Kolmandatest riikidest liitu toodavate loomade
  ja liha
  suhtes tuleks kohaldada samu
  identifitseerimis- ja jälgitavusnõudeid
  nagu liidus sündinud loomade suhtes. |
| --- | --- |

(18)

Kolmandatest riikidest liitu toodavate loomade
  ja liha
  suhtes tuleks kohaldada samu
  identifitseerimis- ja jälgitavusnõudeid
  nagu liidus sündinud loomade suhtes.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| (19) | Määruses (EÜ) nr 1760/2000 on ette nähtud, et iga looma jaoks, kes tuleb märgistada kooskõlas kõnealuse määruse nõuetega, peab pädev asutus väljastama loomapassi. See tähendab liikmesriikide jaoks märkimisväärset halduskoormust. Liikmesriikide loodud elektroonilised andmebaasid
  tagavad
  veiste riigisisese liikumise jälgimise piisavalt hästi. Passid tuleks seega väljastada vaid liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele. Niipea kui liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vaheline andmevahetus toimima hakkab, tuleks tühistada liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele passide väljastamise nõue. |
| --- | --- |

(19)

Määruses (EÜ) nr 1760/2000 on ette nähtud, et iga looma jaoks, kes tuleb märgistada kooskõlas kõnealuse määruse nõuetega, peab pädev asutus väljastama loomapassi. See tähendab liikmesriikide jaoks märkimisväärset halduskoormust. Liikmesriikide loodud elektroonilised andmebaasid
  tagavad
  veiste riigisisese liikumise jälgimise piisavalt hästi. Passid tuleks seega väljastada vaid liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele. Niipea kui liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vaheline andmevahetus toimima hakkab, tuleks tühistada liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele passide väljastamise nõue.

| (19) | Määruses (EÜ) nr 1760/2000 on ette nähtud, et iga looma jaoks, kes tuleb märgistada kooskõlas kõnealuse määruse nõuetega, peab pädev asutus väljastama loomapassi. See tähendab liikmesriikide jaoks märkimisväärset halduskoormust. Liikmesriikide loodud elektroonilised andmebaasid
  peaksid tagama
  veiste riigisisese liikumise jälgimise piisavalt hästi. Passid tuleks seega väljastada vaid liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele. Niipea kui liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vaheline andmevahetus toimima hakkab, tuleks tühistada liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele passide väljastamise nõue. |
| --- | --- |

(19)

Määruses (EÜ) nr 1760/2000 on ette nähtud, et iga looma jaoks, kes tuleb märgistada kooskõlas kõnealuse määruse nõuetega, peab pädev asutus väljastama loomapassi. See tähendab liikmesriikide jaoks märkimisväärset halduskoormust. Liikmesriikide loodud elektroonilised andmebaasid
  peaksid tagama
  veiste riigisisese liikumise jälgimise piisavalt hästi. Passid tuleks seega väljastada vaid liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele. Niipea kui liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vaheline andmevahetus toimima hakkab, tuleks tühistada liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud loomadele passide väljastamise nõue.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| (19a) | Siiani puuduvad konkreetsed kloonimist käsitlevad õigusaktid. Arvamusküsitlused näitavad siiski, et see küsimus pakub Euroopa üldsusele suurt huvi. Seetõttu on asjakohane tagada kloonitud loomadelt või nende järeltulijatelt pärineva loomaliha vastav märgistamine. |
| --- | --- |

(19a)

Siiani puuduvad konkreetsed kloonimist käsitlevad õigusaktid. Arvamusküsitlused näitavad siiski, et see küsimus pakub Euroopa üldsusele suurt huvi. Seetõttu on asjakohane tagada kloonitud loomadelt või nende järeltulijatelt pärineva loomaliha vastav märgistamine.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| (20) | Määruse (EÜ) nr 1760/2000 II jaotise II jaos on sätestatud veiseliha vabatahtliku märgistamise eeskirjad, mille kohaselt peab liikmesriigi pädev asutus heaks kiitma teatavad märgistamise spetsifikaadid.
  Halduskoormus ja kulud, mida selline kord liikmesriikidele ja ettevõtjatele kaasa toob, ei ole süsteemist saadava kasuga proportsionaalsed. Seepärast
  tuleks
  kõnealune jagu
  välja jätta. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 II jaotise II jaos on sätestatud veiseliha vabatahtliku märgistamise eeskirjad, mille kohaselt peab liikmesriigi pädev asutus heaks kiitma teatavad märgistamise spetsifikaadid.
  Halduskoormus ja kulud, mida selline kord liikmesriikidele ja ettevõtjatele kaasa toob, ei ole süsteemist saadava kasuga proportsionaalsed. Seepärast
  tuleks
  kõnealune jagu
  välja jätta.

| (20) | Määruse (EÜ) nr 1760/2000 II jaotise II jaos on sätestatud veiseliha vabatahtliku märgistamise eeskirjad, mille kohaselt peab liikmesriigi pädev asutus heaks kiitma teatavad märgistamise spetsifikaadid.
  Arvestades loomalihasektori arengut pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist tuleb loomaliha märgistamise süsteem läbi vaadata. Kuna loomaliha vabatahtliku märgistamise süsteem ei ole ei tulemuslik ega kasulik,
  tuleks
  see
  välja jätta
  , ilma et see riivaks ettevõtjate õigust teavitada tarbijaid vabatahtliku märgistamise kaudu. Järelikult, nagu ka iga teist liiki liha puhul, peab kohustuslikust märgistamisest ehk antud juhul määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13 ja 15 nõuetest kaugemale minev ja tarbijatele ning põllumajandustootjatele äärmiselt oluline teave, näiteks aretamise, söötmise ja kasvatamise kohta, olema kooskõlas kehtivate horisontaalsete õigusaktidega, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (2). Lisaks tasakaalustab kõnesolevat väljajätmist ka üldeeskirjade sõnastus käesolevas määruses, mis tagab tarbijakaitse. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 II jaotise II jaos on sätestatud veiseliha vabatahtliku märgistamise eeskirjad, mille kohaselt peab liikmesriigi pädev asutus heaks kiitma teatavad märgistamise spetsifikaadid.
  Arvestades loomalihasektori arengut pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist tuleb loomaliha märgistamise süsteem läbi vaadata. Kuna loomaliha vabatahtliku märgistamise süsteem ei ole ei tulemuslik ega kasulik,
  tuleks
  see
  välja jätta
  , ilma et see riivaks ettevõtjate õigust teavitada tarbijaid vabatahtliku märgistamise kaudu. Järelikult, nagu ka iga teist liiki liha puhul, peab kohustuslikust märgistamisest ehk antud juhul määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklite 13 ja 15 nõuetest kaugemale minev ja tarbijatele ning põllumajandustootjatele äärmiselt oluline teave, näiteks aretamise, söötmise ja kasvatamise kohta, olema kooskõlas kehtivate horisontaalsete õigusaktidega, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (2). Lisaks tasakaalustab kõnesolevat väljajätmist ka üldeeskirjade sõnastus käesolevas määruses, mis tagab tarbijakaitse.

Muudatusettepanekud 14 ja 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| (22) | Selleks et tagada veiste ja loomaliha identifitseerimise, registreerimise ja jälgitavuse nõuetekohaseks toimimiseks vajalike eeskirjade kohaldamine, tuleks anda volitused õigusaktide vastuvõtmiseks aluslepingu artikli 209 kohaselt komisjonile; need volitused hõlmaksid nõuete kehtestamist veiste alternatiivsete identifitseerimisvahendite jaoks; eritingimusi, mille puhul liikmesriigid võivad pikendada identifitseerimisvahenditega märgistamise tähtaega; liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel vahetatavaid andmeid; teatava aruandekohustuse tähtaega; identifitseerimisvahendite suhtes kehtestatavaid nõudeid; loomapassides ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetavasse registrisse esitatavaid andmeid; ametlike kontrollide miinimumtaset; veiste identifitseerimist ja nende liikumise registreerimist,
  kui neid karjatatakse suvel erinevatel mägikarjamaadel;
  teatavate toodete märgistamise eeskirju, mis peaksid olema samaväärsed määruses (EÜ) nr 1760/2000 sätestatutega; veisehakkliha, veiseliha korrastamisel saadud lihalõikmete ja tükeldatud liha määratlust;
  konkreetseid andmeid, mida võib toote märgistusel esitada; päritolutähise lihtsustamisega seotud märgistamiseeskirju;
  teatavate loomarühmade maksimaalset suurust ja kooslust; tükeldatud liha märgistamisnõuete heakskiitmise menetlust ja liikmesriikide rakendatavaid halduskaristusi määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumise korral. Siinkohal on väga tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada veiste ja loomaliha identifitseerimise, registreerimise ja jälgitavuse nõuetekohaseks toimimiseks vajalike eeskirjade kohaldamine, tuleks anda volitused õigusaktide vastuvõtmiseks aluslepingu artikli 209 kohaselt komisjonile; need volitused hõlmaksid nõuete kehtestamist veiste alternatiivsete identifitseerimisvahendite jaoks; eritingimusi, mille puhul liikmesriigid võivad pikendada identifitseerimisvahenditega märgistamise tähtaega; liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel vahetatavaid andmeid; teatava aruandekohustuse tähtaega; identifitseerimisvahendite suhtes kehtestatavaid nõudeid; loomapassides ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetavasse registrisse esitatavaid andmeid; ametlike kontrollide miinimumtaset; veiste identifitseerimist ja nende liikumise registreerimist,
  kui neid karjatatakse suvel erinevatel mägikarjamaadel;
  teatavate toodete märgistamise eeskirju, mis peaksid olema samaväärsed määruses (EÜ) nr 1760/2000 sätestatutega; veisehakkliha, veiseliha korrastamisel saadud lihalõikmete ja tükeldatud liha määratlust;
  konkreetseid andmeid, mida võib toote märgistusel esitada; päritolutähise lihtsustamisega seotud märgistamiseeskirju;
  teatavate loomarühmade maksimaalset suurust ja kooslust; tükeldatud liha märgistamisnõuete heakskiitmise menetlust ja liikmesriikide rakendatavaid halduskaristusi määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumise korral. Siinkohal on väga tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (22) | Selleks et tagada veiste ja loomaliha identifitseerimise, registreerimise ja jälgitavuse nõuetekohaseks toimimiseks vajalike eeskirjade kohaldamine, tuleks anda volitused õigusaktide vastuvõtmiseks aluslepingu artikli 209 kohaselt komisjonile; need volitused hõlmaksid nõuete kehtestamist veiste alternatiivsete identifitseerimisvahendite jaoks; eritingimusi, mille puhul liikmesriigid võivad pikendada identifitseerimisvahenditega märgistamise tähtaega; liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel vahetatavaid andmeid; teatava aruandekohustuse tähtaega; identifitseerimisvahendite suhtes kehtestatavaid nõudeid; loomapassides ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetavasse registrisse esitatavaid andmeid; ametlike kontrollide miinimumtaset;
  eri aastaaegadel eri paikades karjatatavate
  veiste identifitseerimist ja nende liikumise registreerimist, teatavate toodete märgistamise eeskirju, mis peaksid olema samaväärsed määruses (EÜ) nr 1760/2000 sätestatutega; veisehakkliha, loomaliha korrastamisel saadud lihalõikmete ja tükeldatud liha määratlust; teatavate loomarühmade maksimaalset suurust ja kooslust; tükeldatud liha märgistamisnõuete heakskiitmise menetlust ja liikmesriikide rakendatavaid halduskaristusi määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumise korral. Siinkohal on väga tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada veiste ja loomaliha identifitseerimise, registreerimise ja jälgitavuse nõuetekohaseks toimimiseks vajalike eeskirjade kohaldamine, tuleks anda volitused õigusaktide vastuvõtmiseks aluslepingu artikli 209 kohaselt komisjonile; need volitused hõlmaksid nõuete kehtestamist veiste alternatiivsete identifitseerimisvahendite jaoks; eritingimusi, mille puhul liikmesriigid võivad pikendada identifitseerimisvahenditega märgistamise tähtaega; liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel vahetatavaid andmeid; teatava aruandekohustuse tähtaega; identifitseerimisvahendite suhtes kehtestatavaid nõudeid; loomapassides ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetavasse registrisse esitatavaid andmeid; ametlike kontrollide miinimumtaset;
  eri aastaaegadel eri paikades karjatatavate
  veiste identifitseerimist ja nende liikumise registreerimist, teatavate toodete märgistamise eeskirju, mis peaksid olema samaväärsed määruses (EÜ) nr 1760/2000 sätestatutega; veisehakkliha, loomaliha korrastamisel saadud lihalõikmete ja tükeldatud liha määratlust; teatavate loomarühmade maksimaalset suurust ja kooslust; tükeldatud liha märgistamisnõuete heakskiitmise menetlust ja liikmesriikide rakendatavaid halduskaristusi määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumise korral. Siinkohal on väga tähtis, et komisjon viiks ettevalmistustööde ajal läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| (23) | Selleks et kehtestada ühesugused tingimused määruse (EÜ) nr 1760/2000 rakendamiseks seoses alternatiivseid identifitseerimisvahendeid kasutavate põllumajandusettevõtete registreerimisega, liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel andmete vahetamiseks vajalike tehniliste omaduste ja korraga, identifitseerimisvahendite vormi ja kujunduse, EID rakendamiseks vajalike standardite ja tehnilise korraga, loomapasside ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetava registri vormiga, eeskirjadega, mille järgi liikmesriigid rakendavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000 sanktsioone põllumajandusettevõtjate suhtes, liikmesriikide võetavate parandusmeetmetega määruse (EÜ) nr 1760/2000 nõuetekohase järgimise tagamiseks juhtudel, kui kohapealsed kontrollimised seda õigustavad, tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et kehtestada ühesugused tingimused määruse (EÜ) nr 1760/2000 rakendamiseks seoses alternatiivseid identifitseerimisvahendeid kasutavate põllumajandusettevõtete registreerimisega, liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel andmete vahetamiseks vajalike tehniliste omaduste ja korraga, identifitseerimisvahendite vormi ja kujunduse, EID rakendamiseks vajalike standardite ja tehnilise korraga, loomapasside ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetava registri vormiga, eeskirjadega, mille järgi liikmesriigid rakendavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000 sanktsioone põllumajandusettevõtjate suhtes, liikmesriikide võetavate parandusmeetmetega määruse (EÜ) nr 1760/2000 nõuetekohase järgimise tagamiseks juhtudel, kui kohapealsed kontrollimised seda õigustavad, tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes.

| (23) | Selleks et kehtestada ühesugused tingimused määruse (EÜ) nr 1760/2000 rakendamiseks seoses alternatiivseid identifitseerimisvahendeid kasutavate põllumajandusettevõtete registreerimisega, liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel andmete vahetamiseks vajalike tehniliste omaduste ja korraga,
  liikmesriikide vaheliste andmevahetussüsteemide täieliku toimivuse deklareerimisega,
  identifitseerimisvahendite vormi ja kujundusega, EID rakendamiseks vajalike standardite ja tehnilise korraga, loomapasside ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetava registri vormiga, eeskirjadega, mille järgi liikmesriigid rakendavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000 sanktsioone põllumajandusettevõtjate suhtes, liikmesriikide võetavate parandusmeetmetega määruse (EÜ) nr 1760/2000 nõuetekohase järgimise tagamiseks juhtudel, kui kohapealsed kontrollimised seda õigustavad
  ning reeglitega, mis tagavad nõuetekohase eeskirjade täitmise eelkõige käesolevas määruses sätestatud kontrollide, halduskaristuste ja mitmesuguste maksimumperioodide osas,
  tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et kehtestada ühesugused tingimused määruse (EÜ) nr 1760/2000 rakendamiseks seoses alternatiivseid identifitseerimisvahendeid kasutavate põllumajandusettevõtete registreerimisega, liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel andmete vahetamiseks vajalike tehniliste omaduste ja korraga,
  liikmesriikide vaheliste andmevahetussüsteemide täieliku toimivuse deklareerimisega,
  identifitseerimisvahendite vormi ja kujundusega, EID rakendamiseks vajalike standardite ja tehnilise korraga, loomapasside ja iga põllumajandusettevõtte kohta peetava registri vormiga, eeskirjadega, mille järgi liikmesriigid rakendavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000 sanktsioone põllumajandusettevõtjate suhtes, liikmesriikide võetavate parandusmeetmetega määruse (EÜ) nr 1760/2000 nõuetekohase järgimise tagamiseks juhtudel, kui kohapealsed kontrollimised seda õigustavad
  ning reeglitega, mis tagavad nõuetekohase eeskirjade täitmise eelkõige käesolevas määruses sätestatud kontrollide, halduskaristuste ja mitmesuguste maksimumperioodide osas,
  tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| (23a) | Käesoleva määruse täitmist tuleks jälgida. Seepärast peaks komisjon hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nii käesoleva määruse täitmise kui ka kõikjal kogu liidus kohustusliku elektroonilise identifitseerimise kehtestamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse kohta. Kui aruandes leitakse, et elektrooniline identifitseerimine tuleks muuta kohustuslikuks, peaks sellega vajaduse korral kaasnema asjakohane seadusandlik ettepanek. Selline õigusakt kõrvaldaks konkurentsimoonutuste ohu siseturul. |
| --- | --- |

(23a)

Käesoleva määruse täitmist tuleks jälgida. Seepärast peaks komisjon hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nii käesoleva määruse täitmise kui ka kõikjal kogu liidus kohustusliku elektroonilise identifitseerimise kehtestamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse kohta. Kui aruandes leitakse, et elektrooniline identifitseerimine tuleks muuta kohustuslikuks, peaks sellega vajaduse korral kaasnema asjakohane seadusandlik ettepanek. Selline õigusakt kõrvaldaks konkurentsimoonutuste ohu siseturul.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 2

| 1a) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine määratlus:


  „ „kloonitud loomad”–

  loomad, kes on saadud mittesugulise kunstliku paljundamise meetodi abil, mille eesmärk on luua konkreetse looma geneetiliselt identne või peaaegu identne koopia;”. |
| --- | --- |

1a)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine määratlus:

„ „kloonitud loomad”–

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 2

| 1b) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine määratlus:


  „„kloonitud loomade järeltulijad”–

  loomad, kes on saadud sugulise paljundamise teel, kui vähemalt üks eellastest on kloonitud loom;”. |
| --- | --- |

1b)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine määratlus:

„„kloonitud loomade järeltulijad”–

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 1

1.   Kõik majandi loomad peavad olema märgistatud vähemalt kahe identifitseerimisvahendiga, mis on lubatud vastavalt artiklile 10 ja 10a ning mille pädev asutus on heaks kiitnud.

1.   Kõik majandi loomad peavad olema märgistatud vähemalt kahe identifitseerimisvahendiga, mis on lubatud vastavalt artiklile 10 ja 10a ning mille pädev asutus on heaks kiitnud.
  Komisjon tagab liidus kasutatavate identifitseerimisvahendite koostalitlusvõime ja ISO standarditele vastavuse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 2

Identifitseerimisvahendid antakse majandile ning need jaotatakse ja loomad märgistatakse nendega pädeva asutuse kindlaksmääratud viisil.

Identifitseerimisvahendid antakse majandile ning need jaotatakse ja loomad märgistatakse nendega pädeva asutuse kindlaksmääratud viisil.
  Seda ei kohaldata enne 1. jaanuari 1998 sündinud loomade suhtes, kes ei ole ette nähtud liidusiseseks kaubastamiseks.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 3

Igal identifitseerimisvahendil, millega loom märgistatakse, on sama, kordumatu identifitseerimiskood, mis võimaldab identifitseerida iga looma ja majandi, kus loom on sündinud.

Igal identifitseerimisvahendil, millega loom märgistatakse, on sama, kordumatu identifitseerimiskood, mis võimaldab identifitseerida iga looma ja majandi, kus loom on sündinud.
  Kui kaks eraldiseisvat identifitseerimisvahendit ei saa kanda sama kordumatut identifitseerimiskoodi, võib pädev asutus erandkorras oma järelevalve all lubada kanda teisel vahendil teistsugust koodi, eeldusel et on tagatud täielik jälgitavus ning looma ja võimalusel majandi, kus loom on sündinud, individuaalne identifitseerimine.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 2

Liikmesriigid, kes seda võimalust kasutavad, esitavad komisjonile selliste siseriiklike sätete teksti.

Liikmesriigid, kes seda võimalust kasutavad, esitavad komisjonile selliste siseriiklike sätete teksti.
  Seejärel edastab komisjon teistele liikmesriikidele neile kergesti mõistetavas keeles kokkuvõtte siseriiklikest eeskirjadest, millega reguleeritakse loomade liikumist kohustusliku EID valinud liikmesriikidesse, ja teeb need eeskirjad avalikult kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4a – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

| b) | 60 päeva teise identifitseerimisvahendi puhul. |
| --- | --- |

b)

60 päeva teise identifitseerimisvahendi puhul.

| b) | 60 päeva teise identifitseerimisvahendi puhul
  , põhjuseks looma füsioloogiline areng
  . |
| --- | --- |

b)

60 päeva teise identifitseerimisvahendi puhul
  , põhjuseks looma füsioloogiline areng
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4a – lõige 1 – lõik 2

Ühtegi looma ei tohi sünnimajandist ära viia enne, kui loom on märgistatud mõlema identifitseerimisvahendiga.

Ühtegi looma ei tohi sünnimajandist ära viia enne, kui loom on märgistatud mõlema identifitseerimisvahendiga
  , välja arvatud vääramatu jõu korral
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4a – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Esimest lõiku ei kohaldata enne 1. jaanuari 1998 sündinud loomade suhtes, kes ei ole ette nähtud liidusiseseks kaubastamiseks.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4b – lõige 2 – lõik 2

Kõnealune tähtaeg ei tohi olla pikem kui 20 päeva pärast lõikes 1 osutatud veterinaarkontrollide teostamist. Igal juhul tuleb loomad märgistada identifitseerimisvahenditega enne sihtmajandist lahkumist.

Kõnealune tähtaeg ei tohi olla pikem kui 20 päeva pärast lõikes 1 osutatud veterinaarkontrollide teostamist.
  Erandina ja loomade füsioloogilise arengu tõttu võib seda tähtaega teise identifitseerimisvahendi puhul pikendada kuni 60 päevani.
  Igal juhul tuleb loomad märgistada identifitseerimisvahenditega enne sihtmajandist lahkumist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4c – lõige 2 – lõik 2

Punktis b osutatud tähtaeg ei tohi olla pikem kui 20 päeva pärast loomade saabumist sihtmajandisse. Igal juhul tuleb loomad märgistada identifitseerimisvahenditega enne sihtmajandist lahkumist.

Punktis b osutatud tähtaeg ei tohi olla pikem kui 20 päeva pärast loomade saabumist sihtmajandisse.
  Erandina ja loomade füsioloogilise arengu tõttu võib seda tähtaega teise identifitseerimisvahendi puhul pikendada kuni 60 päevani.
  Igal juhul tuleb loomad märgistada identifitseerimisvahenditega enne sihtmajandist lahkumist.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4c – lõige 2 – lõik 2 a (uus)

Erandina artikli 4 lõike 1 kolmandast lõigust, juhtudel kui ei ole võimalik kasutada looma puhul sama kordumatu identifitseerimiskoodiga elektroonilist identifitseerimisvahendit, võib pädev asutus anda oma järelevalve all loa, et teine identifitseerimisvahend võib kanda teistsugust koodi, eeldusel et on tagatud täielik jälgitavus ning looma ja võimalusel majandi, kus loom on sündinud, individuaalne identifitseerimine.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 4d

Identifitseerimisvahendi võib eemaldada
  või
  asendada
  ainult pädeva asutuse loal ja tema kontrolli all. Sellist luba võib anda vaid siis, kui vahendi eemaldamine või asendamine ei halvenda looma jälgimist.

Identifitseerimisvahendit muudetakse, see eemaldatakse
  või
  asendatakse
  ainult pädeva asutuse loal ja tema kontrolli all. Sellist luba võib anda vaid siis, kui vahendi
  muutmine,
  eemaldamine või asendamine ei halvenda looma jälgimist.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1

Alates kuupäevast, mil komisjon on kinnitanud andmevahetussüsteemi täielikku toimivust, võivad liikmesriigid hakata vahetama elektroonilisi andmeid oma elektrooniliste andmebaaside vahel.

Alates kuupäevast, mil komisjon on kinnitanud andmevahetussüsteemi täielikku toimivust, võivad liikmesriigid hakata vahetama elektroonilisi andmeid oma elektrooniliste andmebaaside vahel.
  See tuleb teostada nii, et põllumajandusettevõtte huvide kaitsmise eesmärgil on tagatud andmekaitse ja mis tahes kuritarvituste ärahoidmine.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 6 – punkt c a (uus)

| ca) | kolmandatesse riikidesse eksporditavate loomade passid loovutab loomade viimane pidaja selle piirkonna pädevale asutusele, kust loomad eksporditakse. |
| --- | --- |

ca)

kolmandatesse riikidesse eksporditavate loomade passid loovutab loomade viimane pidaja selle piirkonna pädevale asutusele, kust loomad eksporditakse.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 7 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 7 – lõige 5 – punkt b

| b) | kes sisestab uue teabe elektroonilisse andmebaasi
  24 tunni
  jooksul pärast sündmuse toimumist. |
| --- | --- |

b)

kes sisestab uue teabe elektroonilisse andmebaasi
  24 tunni
  jooksul pärast sündmuse toimumist.

| b) | kes sisestab uue teabe elektroonilisse andmebaasi
  72 tunni
  jooksul pärast sündmuse toimumist. |
| --- | --- |

b)

kes sisestab uue teabe elektroonilisse andmebaasi
  72 tunni
  jooksul pärast sündmuse toimumist.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 9a

Liikmesriigid tagavad, et iga loomade identifitseerimise ja registreerimise eest vastutav isik saaks juhiseid käesoleva määruse asjakohaste sätete ning iga artikli 10 ja 10a kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti ja rakendusakti kohta, ning asjakohaste koolituste kättesaadavuse.

Liikmesriigid tagavad, et iga loomade identifitseerimise ja registreerimise eest vastutav isik saaks juhiseid käesoleva määruse asjakohaste sätete ning iga artikli 10 ja 10a kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti ja rakendusakti kohta, ning asjakohaste koolituste kättesaadavuse.
  See teave edastatakse adressaadile tasuta iga asjakohase sätte muutmise korral ja nii sageli kui vajalik. Liikmesriigid jagavad parimaid tavasid, et tagada kõikjal liidus kvaliteetne koolitus ja teabevahetus.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 10 –lõige 1 – punkt e

| e) | suvel erinevatel mägikarjamaadel karjatatavate
  veiste identifitseerimine ja nende liikumise registreerimine. |
| --- | --- |

e)

suvel erinevatel mägikarjamaadel karjatatavate
  veiste identifitseerimine ja nende liikumise registreerimine.

| e) | eri aastaaegadel eri paikades karjatatavate
  veiste identifitseerimine ja nende liikumise registreerimine. |
| --- | --- |

e)

eri aastaaegadel eri paikades karjatatavate
  veiste identifitseerimine ja nende liikumise registreerimine.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 11 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 13 – lõige 5 a (uus)

| ba) | Lisatakse järgmine lõige:




  „5a.
     
  Alates ... (3) esitavad ettevõtjad ja organisatsioonid märgistusel ka andmed selle kohta, kui loomaliha pärineb kloonitud loomadelt või kloonitud loomade järglastelt.” |
| --- | --- |

ba)

Lisatakse järgmine lõige:

„5a.
     
  Alates ... (3) esitavad ettevõtjad ja organisatsioonid märgistusel ka andmed selle kohta, kui loomaliha pärineb kloonitud loomadelt või kloonitud loomade järglastelt.”

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 14

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

II jaotis – II jagu

| (14) | Artiklid 16, 17 ja 18 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(14)

Artiklid 16, 17 ja 18 jäetakse välja.

| (14) | Alates 1. jaanuarist 2014 asendatakse II jaotise II jao pealkiri sõnadega „Vabatahtlik märgistamine”,
  artiklid 16, 17 ja 18 jäetakse välja
  ning II jaotise II jaole lisatakse järgmine artikkel 15a
  :

  „Artikkel 15a


  Üldised eeskirjad



  Andmed, mille loomaliha turustavad ettevõtjad või organisatsioonid lisavad märgistusele lisaks käesoleva jaotise I jaos ette nähtud andmetele, peavad olema objektiivsed, pädevate asutuste poolt kontrollitavad ja tarbijatele arusaadavad.




  Lisaks tuleb loomaliha vabatahtlikul märgistamisel järgida kehtivat horisontaalset seadusandlust märgistamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011 toidualase teabe esitamise kohta tarbijatele.




  Pädev asutus kontrollib vabatahtlike märgete õigsust. Kui loomaliha turustavad ettevõtjad või organisatsioonid neid kohustusi ei täida, kohaldatakse karistusi vastavalt artikli 22 lõikele 4a.” |
| --- | --- |

(14)

Alates 1. jaanuarist 2014 asendatakse II jaotise II jao pealkiri sõnadega „Vabatahtlik märgistamine”,
  artiklid 16, 17 ja 18 jäetakse välja
  ning II jaotise II jaole lisatakse järgmine artikkel 15a
  :

„Artikkel 15a

Üldised eeskirjad

Andmed, mille loomaliha turustavad ettevõtjad või organisatsioonid lisavad märgistusele lisaks käesoleva jaotise I jaos ette nähtud andmetele, peavad olema objektiivsed, pädevate asutuste poolt kontrollitavad ja tarbijatele arusaadavad.

Lisaks tuleb loomaliha vabatahtlikul märgistamisel järgida kehtivat horisontaalset seadusandlust märgistamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011 toidualase teabe esitamise kohta tarbijatele.

Pädev asutus kontrollib vabatahtlike märgete õigsust. Kui loomaliha turustavad ettevõtjad või organisatsioonid neid kohustusi ei täida, kohaldatakse karistusi vastavalt artikli 22 lõikele 4a.”

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 19 – punkt b

| b) | märgistustel
  esitatavad konkreetsed andmed
  ; |
| --- | --- |

b)

märgistustel
  esitatavad konkreetsed andmed
  ;

| b) | märgistustel
  esitatavate konkreetsete andmete määratlus ja asjaomased nõuded
  ; |
| --- | --- |

b)

märgistustel
  esitatavate konkreetsete andmete määratlus ja asjaomased nõuded
  ;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 17 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 3

Komisjon kehtestab rakendusaktidega
  teises lõigus osutatud sanktsioonide kohaldamise korda käsitlevad vajalikud eeskirjad, sealhulgas nende sisseviimiseks vajalikud üleminekumeetmed.
  Sellised õigusaktid võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 22b vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse
  teises lõigus osutatud sanktsioonide kohaldamise korda käsitlevad vajalikud eeskirjad, sealhulgas nende sisseviimiseks vajalikud üleminekumeetmed.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 22b

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse
  määramata ajaks (4)

  volitused võtta vastu artikli 4 lõikes 5, artikli 4a lõikes 2
  ning
  artiklites 5, 7, 10, 14 ja 19 ning artikli 22 lõikes 4a osutatud delegeeritud õigusakte.

2.   Komisjonile antakse
  viieks aastaks alates (5)

  volitused võtta vastu artikli 4 lõikes 5, artikli 4a lõikes 2
  ,
  artiklites 5, 7, 10, 14 ja 19 ning artikli 22
  lõike 1 kolmandas lõigus ja
  lõikes 4a osutatud delegeeritud õigusakte.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 4 lõikes 5 ja artikli 4a lõikes 2 ning artiklites 5, 7, 10, 14 ja 19 ning artikli 22 lõikes 4a osutatud volituse delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 4 lõikes 5 ja artikli 4a lõikes 2 ning artiklites 5, 7, 10, 14 ja 19 ning artikli 22
  lõike 1 kolmandas lõigus ja
  lõikes 4a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 4 lõikega 5 ja artikli 4a lõikega 2 ning artiklitega 5, 7, 10, 14 ja 19 ning artikli 22 lõikega 4a, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 4 lõikega 5 ja artikli 4a lõikega 2 ning artiklitega 5, 7, 10, 14 ja 19
  ning artikli 22 lõike 1 kolmanda lõiguga
  ja lõikega 4a, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 19 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1760/2000

Artikkel 23 a (uus)

| 19a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 23a


  Aruanne ja arengud õigusloomes



  Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nii käesoleva määruse täitmise kui ka kõikjal kogu liidus kohustusliku elektroonilise identifitseerimise kehtestamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse kohta. Kui aruandes leitakse, et elektrooniline identifitseerimine tuleks muuta kohustuslikuks, peab sellega kaasnema asjakohane seadusandlik ettepanek.” |
| --- | --- |

19a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23a

Aruanne ja arengud õigusloomes

Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nii käesoleva määruse täitmise kui ka kõikjal kogu liidus kohustusliku elektroonilise identifitseerimise kehtestamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse kohta. Kui aruandes leitakse, et elektrooniline identifitseerimine tuleks muuta kohustuslikuks, peab sellega kaasnema asjakohane seadusandlik ettepanek.”

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0199/2012).

(2)  

  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(3)  
  Kuupäev, mis saabub kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumiskuupäeva.

(4)  
  alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast või mõnest muust seadusandja määratud kuupäevast]

(5)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/191 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/191

---

Teisipäev, 11. september 2012Ravimiohutuse järelevalve (direktiivi 2001/83/EÜ muutmine) ***I

P7_TA(2012)0313

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD))

2013/C 353 E/31

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0052), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0052),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0033/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0033/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0165/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0165/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 201.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2012)0025

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/26/EL) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/192 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/192

---

Teisipäev, 11. september 2012Ravimiohutuse järelevalve (määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmine) ***I

P7_TA(2012)0314

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega määrust (EÜ) nr 726/2004 (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD))

2013/C 353 E/32

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0051), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0051),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0034/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0164/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0164/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 202.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2012)0023

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega määrust (EÜ) nr 726/2004

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1027/2012) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/193 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/193

---

Teisipäev, 11. september 2012Laevakütuste väävlisisaldus ***I

P7TA(2012)0315

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD))

2013/C 353 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0439), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0439),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0199/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0038/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0038/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 68, 6.3.2012, lk 70.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0190

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/33/EL) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/194 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/194

---

Teisipäev, 11. september 2012Ühtne otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamine ***I

P7_TA(2012)0316

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD))

2013/C 353 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0631), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0631),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0338/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 42 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 42 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. juuli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 9. juuli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0203/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0203/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 116.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 174.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0285

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1028/2012) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/195 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/195

---

Teisipäev, 11. september 2012Siseturu infosüsteemi kaudu tehtav halduskoostöö ***I

P7_TA(2012)0317

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD))

2013/C 353 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0522), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0522),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0225/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0225/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. mai 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0068/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0068/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 14.

---

Teisipäev, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0226

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1024/2012) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/196 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/196

---

Teisipäev, 11. september 2012Intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem *

P7_TA(2012)0318

Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS))

2013/C 353 E/36

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0714), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0714),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0516/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0516/2011),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 6. märtsi 2012. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 6. märtsi 2012. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0227/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0227/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab allpool muudetud kujul heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab allpool muudetud kujul heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.






  KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 1 |
| (1) | Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ (eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) on muudetud mitmel korral. Kuna sellesse on vaja täiendavaid muudatusi teha, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

(1)

Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ (eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) on muudetud mitmel korral. Kuna sellesse on vaja täiendavaid muudatusi teha, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (1) | Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ (eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) on muudetud mitmel korral. Kuna sellesse on vaja täiendavaid muudatusi teha, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
  19. aprillil 2012 kutsus Euroopa Parlament üles astuma konkreetseid samme võitluseks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega, juhtides tähelepanu maksudest kõrvalehoidumisele hübriidsete finantsinstrumentide abil, ning kutsus liikmesriike üles tagama oma maksusüsteemide vahel sujuv koostöö ja kooskõlastamine, et vältida tahtmatut maksustamata jätmist ning maksudest kõrvalehoidumist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/49/EÜ (eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) on muudetud mitmel korral. Kuna sellesse on vaja täiendavaid muudatusi teha, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
  19. aprillil 2012 kutsus Euroopa Parlament üles astuma konkreetseid samme võitluseks maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega, juhtides tähelepanu maksudest kõrvalehoidumisele hübriidsete finantsinstrumentide abil, ning kutsus liikmesriike üles tagama oma maksusüsteemide vahel sujuv koostöö ja kooskõlastamine, et vältida tahtmatut maksustamata jätmist ning maksudest kõrvalehoidumist.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| (1a) | Pidevad ja märkimisväärsed avaliku sektori eelarvepuudujäägid on tihedalt seotud praeguse sotsiaal-, majandus- ja finantskriisiga. |
| --- | --- |

(1a)

Pidevad ja märkimisväärsed avaliku sektori eelarvepuudujäägid on tihedalt seotud praeguse sotsiaal-, majandus- ja finantskriisiga.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| (4) | Olenemata sellest, kas makse kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, on intressimaksete ja litsentsitasude maksustamise kaotamine nende tekkimise liikmesriigis kõige otstarbekam viis eespool nimetatud formaalsuste ja probleemide vältimiseks ning siseriiklike ja piiriüleste tehingute võrdse maksustamisviisi tagamiseks; eriti oluline on kaotada sellised maksud maksetelt, mis on tehtud eri liikmesriikide sidusühingute ja selliste ühingute püsivate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

(4)

Olenemata sellest, kas makse kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, on intressimaksete ja litsentsitasude maksustamise kaotamine nende tekkimise liikmesriigis kõige otstarbekam viis eespool nimetatud formaalsuste ja probleemide vältimiseks ning siseriiklike ja piiriüleste tehingute võrdse maksustamisviisi tagamiseks; eriti oluline on kaotada sellised maksud maksetelt, mis on tehtud eri liikmesriikide sidusühingute ja selliste ühingute püsivate tegevuskohtade vahel.

| (4) | Olenemata sellest, kas makse kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, on intressimaksete ja litsentsitasude maksustamise kaotamine nende tekkimise liikmesriigis kõige otstarbekam viis eespool nimetatud formaalsuste ja probleemide vältimiseks ning siseriiklike ja piiriüleste tehingute võrdse maksustamisviisi tagamiseks; eriti oluline on kaotada sellised maksud maksetelt, mis on tehtud eri liikmesriikide sidusühingute ja selliste ühingute püsivate tegevuskohtade vahel
  , et tagada lihtsustatud ja läbipaistvam maksustamissüsteem
  . |
| --- | --- |

(4)

Olenemata sellest, kas makse kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, on intressimaksete ja litsentsitasude maksustamise kaotamine nende tekkimise liikmesriigis kõige otstarbekam viis eespool nimetatud formaalsuste ja probleemide vältimiseks ning siseriiklike ja piiriüleste tehingute võrdse maksustamisviisi tagamiseks; eriti oluline on kaotada sellised maksud maksetelt, mis on tehtud eri liikmesriikide sidusühingute ja selliste ühingute püsivate tegevuskohtade vahel
  , et tagada lihtsustatud ja läbipaistvam maksustamissüsteem
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| (5) | Seepärast tuleb tagada, et intressimakseid ja litsentsitasusid maksustatakse ühes liikmesriigis üks kord ning et direktiivi soodustusi kohaldatakse ainult juhul, kui maksest tulenev tulu kuulub tegelikult maksustamisele saaja äriühingu liikmesriigis või liikmesriigis, kus on saaja püsiv tegevuskoht. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleb tagada, et intressimakseid ja litsentsitasusid maksustatakse ühes liikmesriigis üks kord ning et direktiivi soodustusi kohaldatakse ainult juhul, kui maksest tulenev tulu kuulub tegelikult maksustamisele saaja äriühingu liikmesriigis või liikmesriigis, kus on saaja püsiv tegevuskoht.

| (5) | Seepärast tuleb tagada, et intressimakseid ja litsentsitasusid maksustatakse ühes liikmesriigis üks kord ning et direktiivi soodustusi kohaldatakse ainult juhul, kui maksest tulenev tulu kuulub tegelikult maksustamisele saaja äriühingu liikmesriigis või liikmesriigis, kus on saaja püsiv tegevuskoht
  , ilma et sellest oleks võimalik teha erandit või asendada seda muu maksu tasumisega
  . |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleb tagada, et intressimakseid ja litsentsitasusid maksustatakse ühes liikmesriigis üks kord ning et direktiivi soodustusi kohaldatakse ainult juhul, kui maksest tulenev tulu kuulub tegelikult maksustamisele saaja äriühingu liikmesriigis või liikmesriigis, kus on saaja püsiv tegevuskoht
  , ilma et sellest oleks võimalik teha erandit või asendada seda muu maksu tasumisega
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| (12) | Peale selle
  ei tohi liikmesriikidel
  takistada
  vajalike meetmete võtmist pettuste
  ja kuritarvituste vastu
  võitlemiseks
  . |
| --- | --- |

(12)

Peale selle
  ei tohi liikmesriikidel
  takistada
  vajalike meetmete võtmist pettuste
  ja kuritarvituste vastu
  võitlemiseks
  .

| (12) | Peale selle
  on vaja võtta asjakohaseid meetmeid, et mitte
  takistada
  liikmesriike võitlemast maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise
  ja kuritarvituste vastu. |
| --- | --- |

(12)

Peale selle
  on vaja võtta asjakohaseid meetmeid, et mitte
  takistada
  liikmesriike võitlemast maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise
  ja kuritarvituste vastu.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| (20a) | Käesoleva direktiivi eeskirjade tõrgeteta ja kulutasuva rakendamise tagamiseks peaksid äriühingud koostama oma raamatupidamise aastaaruanded koos kõikide asjaomaste maksualaste andmetega vormingus XBRL (eXtensible Business Reporting Language). |
| --- | --- |

(20a)

Käesoleva direktiivi eeskirjade tõrgeteta ja kulutasuva rakendamise tagamiseks peaksid äriühingud koostama oma raamatupidamise aastaaruanded koos kõikide asjaomaste maksualaste andmetega vormingus XBRL (eXtensible Business Reporting Language).

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

1.   Liikmesriigis tekkivad intressimaksed ja litsentsitasud on vabastatud kõigist kõnealuses liikmesriigis nende suhtes kehtestatud maksudest, olenemata sellest, kas neid kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, kui intresside või litsentsitasude tegelik tulusaaja on teise liikmesriigi äriühing või liikmesriigi äriühingu teises liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht ning ta on kohustatud kõnealuses teises liikmesriigis maksma kõnealustelt maksetelt tulumaksu.

1.   Liikmesriigis tekkivad intressimaksed ja litsentsitasud on vabastatud kõigist kõnealuses liikmesriigis nende suhtes kehtestatud maksudest, olenemata sellest, kas neid kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, kui intresside või litsentsitasude tegelik tulusaaja on teise liikmesriigi äriühing või liikmesriigi äriühingu teises liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht ning ta on kohustatud kõnealuses teises liikmesriigis maksma kõnealustelt maksetelt tulumaksu
  määra ulatuses, mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määrast, ilma et sellest oleks võimalik teha erandit või asendada seda muu maksu tasumisega
  .
  Intressimaksed ja litsentsitasud ei ole maksudest vabastatud liikmesriigis, kus need tekivad, kui asjaomane tulu ei ole vastavalt tegeliku tulusaaja suhtes kohaldatavale siseriiklikule maksuseadusele maksustatav tulu teistsuguse kvalifitseerimise (hübriidinstrumendid) või maksja ja makse saaja teistsuguse kvalifitseerimise (hübriidsed üksused) tõttu.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 3

3.   Püsivat tegevuskohta peetakse intressi või litsentsitasu maksjaks ainult sel määral, kui nende maksete näol on tegemist püsiva tegevuskoha tegevuse eesmärgil kantud kuluga.

3.   Püsivat tegevuskohta peetakse intressi või litsentsitasu maksjaks ainult sel määral, kui nende maksete näol on tegemist püsiva tegevuskoha tegevuse eesmärgil kantud kuluga.
  Mis tahes maksust vabastamise või maksusoodustuse saajaks on ainult püsiv tegevuskoht, mis on oma maksukohustused täitnud.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d – alapunkt ii

| (ii) | teise äriühingu osalus esimese äriühingu kapitalis on vähemalt
  10 %
  või |
| --- | --- |

(ii)

teise äriühingu osalus esimese äriühingu kapitalis on vähemalt
  10 %
  või

| (ii) | teise äriühingu osalus esimese äriühingu kapitalis on vähemalt
  25 %
  või |
| --- | --- |

(ii)

teise äriühingu osalus esimese äriühingu kapitalis on vähemalt
  25 %
  või

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d – alapunkt iii

| (iii) | kolmanda äriühingu osalus nii esimesena nimetatud äriühingu kapitalis kui ka teise äriühingu kapitalis on vähemalt
  10 %
  . |
| --- | --- |

(iii)

kolmanda äriühingu osalus nii esimesena nimetatud äriühingu kapitalis kui ka teise äriühingu kapitalis on vähemalt
  10 %
  .

| (iii) | kolmanda äriühingu osalus nii esimesena nimetatud äriühingu kapitalis kui ka teise äriühingu kapitalis on vähemalt
  25 %
  . |
| --- | --- |

(iii)

kolmanda äriühingu osalus nii esimesena nimetatud äriühingu kapitalis kui ka teise äriühingu kapitalis on vähemalt
  25 %
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – pealkiri

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõik 2

2.   Kui tehingu peamine motiiv või üks peamisi motiive on maksudest kõrvalehoidumine, maksustamise vältimine või kuritarvitamine, võivad liikmesriigid tühistada käesolevast direktiivist tulenevad soodustused või keelduda käesoleva direktiivi kohaldamisest.

2.   Kui tehingu peamine motiiv või üks peamisi motiive on
  maksupettus,
  maksudest kõrvalehoidumine, maksustamise vältimine või kuritarvitamine, võivad liikmesriigid tühistada käesolevast direktiivist tulenevad soodustused või keelduda käesoleva direktiivi kohaldamisest.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 1

1.   Liikmesriigid jõustavad artikli 1 lõigete 1 ja 3, artikli 2 punktide c ja d ning I lisa A osa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  1. jaanuariks 2012
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

1.   Liikmesriigid jõustavad artikli 1 lõigete 1 ja 3, artikli 2 punktide c ja d ning I lisa A osa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  31. detsembriks 2013
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

2a.
     
  Äriühingud koostavad oma raamatupidamise aastaaruanded koos kõikide asjaomaste maksualaste andmetega vormingus XBRL (eXtensible Business Reporting Language).

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7

Komisjon esitab nõukogule 31. detsembriks
  2016
  aruande käesoleva direktiivi majandusliku mõju kohta.

Komisjon esitab
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule 31. detsembriks
  2015
  aruande käesoleva direktiivi majandusliku mõju kohta.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8

Käesolev direktiiv ei mõjuta käesoleva direktiivi sätetest põhjalikumate siseriiklike ega lepingupõhiste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaotada intresside ja litsentsitasude topeltmaksustamine või seda leevendada.

Käesolev direktiiv ei mõjuta käesoleva direktiivi sätetest põhjalikumate siseriiklike ega lepingupõhiste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaotada intresside ja litsentsitasude topeltmaksustamine ja
  topeltmaksuvabastus
  või seda leevendada.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 12. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/201 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/201

---

Kolmapäev, 12. september 2012Kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ***I

P7_TA(2012)0327

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD))

2013/C 353 E/37

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0275),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0127/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0127/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsember 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsember 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 51, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 51,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0244/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0244/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 39.

(2)  ELT C 113, 18.4.2012, lk 56.

---

Kolmapäev, 12. september 2012P7_TC1-COD(2011)0129

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/29/EL) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/202 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/202

---

Kolmapäev, 12. september 2012Teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes ***I

P7_TA(2012)0328

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD)) (1)

2013/C 353 E/38

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 3 |
| (3) | Määruse (EÜ) nr 774/94 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses kõnealuse määruse kohanduste vastuvõtmisega, kui kvoodisüsteemi mahte ja muid tingimusi kohandatakse eelkõige otsusega
  kiita heaks
  kokkulepe ühe või mitme kolmanda riigiga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

(3)

Määruse (EÜ) nr 774/94 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses kõnealuse määruse kohanduste vastuvõtmisega, kui kvoodisüsteemi mahte ja muid tingimusi kohandatakse eelkõige otsusega
  kiita heaks
  kokkulepe ühe või mitme kolmanda riigiga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 774/94 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses kõnealuse määruse kohanduste vastuvõtmisega, kui kvoodisüsteemi mahte ja muid tingimusi kohandatakse eelkõige
  nõukogu
  otsusega
  sõlmida
  kokkulepe ühe või mitme kolmanda riigiga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riikide ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Sellega seoses peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlament oleks nõuetekohaselt kaasatud, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua parimad tingimused tulevikus Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 774/94 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses kõnealuse määruse kohanduste vastuvõtmisega, kui kvoodisüsteemi mahte ja muid tingimusi kohandatakse eelkõige
  nõukogu
  otsusega
  sõlmida
  kokkulepe ühe või mitme kolmanda riigiga. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riikide ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Sellega seoses peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlament oleks nõuetekohaselt kaasatud, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua parimad tingimused tulevikus Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 774/94

Artikkel 7 – lõige 2

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ÜTK määrus]* artikli [323 lõikes 2]
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  artikli 7a lõikes 2
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 774/94

Artikkel 7a (uus)

Artikkel 7a

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2012. aasta määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] ... [ühtlustatud ÜTK määrus] (2) artikli [xx] alusel loodud põllumajandusturgude ühise korralduse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (3) tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 774/94

Artikkel 8 a – lõige 2

2.   Artiklis 8 osutatud volitused antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  [märkida käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev]
  .

2.   Artiklis 8 osutatud volitused antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates
  ... (4)

  .
  Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 774/94

Artikkel 8a – lõige 5

5.   Artikli 8 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  kahe
  kuu võrra pikendada.

5.   Artikli 8 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  nelja
  kuu võrra pikendada.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0212/2012).

(2)  
  ELT L ...

(3)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/204 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/204

---

Kolmapäev, 12. september 2012Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega ***I

P7_TA(2012)0329

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD)) (1)

2013/C 353 E/39

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 5 |
| 5. | Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 2008/97 teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, mis on tingitud kõnealuse määruse jaoks vajalike muudatuste vastuvõtmisest, kui muudetakse assotsiatsioonilepingus sätestatud erikorra kehtivaid tingimusi, eelkõige seoses summadega või juhul, kui sõlmitakse uus leping. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

5.

Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 2008/97 teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, mis on tingitud kõnealuse määruse jaoks vajalike muudatuste vastuvõtmisest, kui muudetakse assotsiatsioonilepingus sätestatud erikorra kehtivaid tingimusi, eelkõige seoses summadega või juhul, kui sõlmitakse uus leping. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| 5. | Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 2008/97 teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, mis on tingitud kõnealuse määruse jaoks vajalike muudatuste vastuvõtmisest, kui muudetakse assotsiatsioonilepingus sätestatud erikorra kehtivaid tingimusi, eelkõige seoses summadega või juhul, kui sõlmitakse uus leping. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Sellega seoses peaks komisjon tagama EuroopaParlamendi nõuetekohase kaasamise, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua võimalikult head tingimused Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle. |
| --- | --- |

5.

Selleks et täiendada või muuta määruse (EÜ) nr 2008/97 teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, mis on tingitud kõnealuse määruse jaoks vajalike muudatuste vastuvõtmisest, kui muudetakse assotsiatsioonilepingus sätestatud erikorra kehtivaid tingimusi, eelkõige seoses summadega või juhul, kui sõlmitakse uus leping. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Sellega seoses peaks komisjon tagama EuroopaParlamendi nõuetekohase kaasamise, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua võimalikult head tingimused Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt -1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2008/97

Põhjendus 5a (uus)

| -1) | Lisatakse järgmine põhjendus:




  „Käesoleva määruse asjakohaste sätete rakendamise jaoks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (2). |
| --- | --- |

-1)

Lisatakse järgmine põhjendus:

„Käesoleva määruse asjakohaste sätete rakendamise jaoks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (2).

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt -1a (uus)

Määrus (EÜ) nr 2008/97

Põhjendus 6

| -1a) | Põhjendus 6 asendatakse järgmisega:




  „Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks anda komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu õigusakte, mis on tingitud kõnealuse määruse jaoks vajalike muudatuste vastuvõtmisest, kui muudetakse assotsieerimislepingus sätestatud erikorra kehtivaid tingimusi, eelkõige seoses summadega või juhul, kui sõlmitakse uus leping; eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil; komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule; komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus; sellega seoses peaks komisjon tagama Euroopa Parlamendi nõuetekohase kaasamise, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua parimad tingimused Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle.” |
| --- | --- |

-1a)

Põhjendus 6 asendatakse järgmisega:

„Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks anda komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu õigusakte, mis on tingitud kõnealuse määruse jaoks vajalike muudatuste vastuvõtmisest, kui muudetakse assotsieerimislepingus sätestatud erikorra kehtivaid tingimusi, eelkõige seoses summadega või juhul, kui sõlmitakse uus leping; eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil; komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule; komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus; sellega seoses peaks komisjon tagama Euroopa Parlamendi nõuetekohase kaasamise, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua parimad tingimused Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle.”

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 2008/97

Artikkel 7

Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikke meetmeid käesolevas määruses sätestatud impordi erikorra rakenduseeskirjade kohaldamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ühise turukorralduse (ÜTK) määrus]* artikli [323 lõikes 2]
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjon võtab rakendusaktidega vajalikke meetmeid käesolevas määruses sätestatud impordi erikorra rakenduseeskirjade kohaldamiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  artikli 7a lõikes 2
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 2008/97

Artikkel 7a (uus)

Artikkel 7a

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ÜTK määrus] (3) artiklis [xx] osutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (4) tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2008/97

Artikkel 8a – lõige 2

2.   Artiklis 8 osutatud volitused antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  [märkida käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev]
  .

2.   Artiklis 8 osutatud volitused antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates
  ... (5)

  .
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2008/97

Artikkel 8a – lõige 5

5.   Artikli 8 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  kahe kuu
  võrra pikendada.

5.   Artikli 8 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  nelja kuu
  võrra pikendada.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt -1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 779/98

Põhjendus 4 a (uus)

| -1) | Lisatakse järgmine põhjendus:




  „Käesoleva määruse asjakohaste sätete rakendamise jaoks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6). |
| --- | --- |

-1)

Lisatakse järgmine põhjendus:

„Käesoleva määruse asjakohaste sätete rakendamise jaoks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 779/98

Artikkel 1

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud eeskirjad impordikorra kohaldamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud ja Türgist pärit toodete puhul, mida imporditakse liitu EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuses nr 1/98 sätestatud tingimustel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ühise turukorralduse (ÜTK) määrus]* artikli [323 lõikes 2]
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud eeskirjad impordikorra kohaldamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud ja Türgist pärit toodete puhul, mida imporditakse liitu EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu otsuses nr 1/98 sätestatud tingimustel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  artikli 2a lõikes 2
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 1a (uus)

Määrus (EÜ) nr 779/98

Artikkel 2a (uus)

| 1a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 2a


  Komiteemenetlus



  1.
     
  Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ÜTK määrus] (7) artiklis [xx] osutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (8) tähenduses.




  2.
     
  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.




  3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. |
| --- | --- |

1a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ÜTK määrus] (7) artiklis [xx] osutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (8) tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt -1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 1506/98

Põhjendus 6a (uus)

| -1) | Lisatakse järgmine põhjendus:




  „Käesoleva määruse asjakohaste sätete rakendamise jaoks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (9). |
| --- | --- |

-1)

Lisatakse järgmine põhjendus:

„Käesoleva määruse asjakohaste sätete rakendamise jaoks ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused; neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (9).

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 1506/98

Artikkel 3

Komisjon kinnitab rakendusaktidega artiklis 2 osutatud peatamise lõpetamist pärast seda, kui on kõrvaldatud tõkked liidust Türgisse sooduskorra alusel toimuva ekspordi eest. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ühise turukorralduse (ÜTK) määrus]* artikli [323 lõikes 2]
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Komisjon kinnitab rakendusaktidega artiklis 2 osutatud peatamise lõpetamist pärast seda, kui on kõrvaldatud tõkked liidust Türgisse sooduskorra alusel toimuva ekspordi eest. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu
  artikli 3a lõikes 2
  osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 1a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1506/98

Artikkel 3a (uus)

| 1a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 3a


  Komiteemenetlus



  1.
     
  Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ÜTK määrus] (10) artiklis [xx] osutatud komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (11) tähenduses.




  2.
     
  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.




  3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb. |
| --- | --- |

1a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3a

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr [xxxx/aaaa] [ühtlustatud ÜTK määrus] (10) artiklis [xx] osutatud komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 (11) tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0209/2012).

(2)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”.

(3)  
  ELT L ...

(4)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(5)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(6)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”.

(7)  
  ELT L ...

(8)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”.

(9)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”.

(10)  
  ELT L ...

(11)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/210

---

Kolmapäev, 12. september 2012EÜ ja Austraalia vaheline leping vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta ***

P7_TA(2012)0330

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta, sõlmimist (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE))

2013/C 353 E/40

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12124/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12124/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta (12150/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelist lepingut vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise kohta (12150/2010),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0057/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0057/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0211/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0211/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele ja parlamendile.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/210

---

Kolmapäev, 12. september 2012EÜ ja Uus-Meremaa vaheline leping vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta ***

P7_TA(2012)0331

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, sõlmimist (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE))

2013/C 353 E/41

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12126/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12126/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta (12151/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta (12151/2010),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0058/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0058/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0210/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0210/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/211 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/211

---

Kolmapäev, 12. september 2012Kalavarude kaitseks võetavad teatavad meetmed seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega ***I

P7_TA(2012)0332

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD))

2013/C 353 E/42

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0888), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0888),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 207 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0508/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 207 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0508/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0146/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust (A7-0146/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 112.

---

Kolmapäev, 12. september 2012P7_TC1-COD(2011)0434

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1026/2012) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/212 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/212

---

Kolmapäev, 12. september 2012Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus ***I

P7_TA(2012)0333

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

2013/C 353 E/43

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0416),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 42 ning artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 42 ning artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0197/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0217/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0217/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

---

Kolmapäev, 12. september 2012P7_TC1-COD(2011)0194

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1184/2006 ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turule suunatud meetmeid. Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, edaspidi „ühine turukorraldus”, on ühise kalanduspoliitika oluline osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatus, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust. |
| --- | --- |

(1)

Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turule suunatud meetmeid. Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, edaspidi „ühine turukorraldus”, on ühise kalanduspoliitika oluline osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatus, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust.

| (2) | Tuleks läbi vaadata nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (4), et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse vallas toimunud muutusi. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks läbi vaadata nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (4), et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse vallas toimunud muutusi.

| (2a) | Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ja pakkumine paremini vastavusse. [ME 1] |
| --- | --- |

(2a)

Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ja pakkumine paremini vastavusse. [ME 1]

| (3) | Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) sätteid.
  Kalad ja karbid on ühine vara. Kuna kalandus ei ole seega samasugune tööstusharu nagu kõik teised, oleks kalanduse reguleerimiseks eelkõige vaja meetmeid, mis vastaksid keskkonnaalastele ja ökosüsteemi kriteeriumidele, sõltumata sellest, millised on turunõuded. [ME 2] |
| --- | --- |

(3)

Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) sätteid.
  Kalad ja karbid on ühine vara. Kuna kalandus ei ole seega samasugune tööstusharu nagu kõik teised, oleks kalanduse reguleerimiseks eelkõige vaja meetmeid, mis vastaksid keskkonnaalastele ja ökosüsteemi kriteeriumidele, sõltumata sellest, millised on turunõuded. [ME 2]

| (3a) | Kuna praegu kohaldatavad WTO sätted toimivad rahuldavalt, tuleks uute ettepanekutega säilitada võimaluse korral olemasolev kord. Komisjon peaks siiski tagama, et kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul järgitaks täielikult säästvaid püügitavasid ja liidu õigusnorme, et tagada liidu ja imporditud toodete konkurents võrdsetel tingimustel. [ME 3] |
| --- | --- |

(3a)

Kuna praegu kohaldatavad WTO sätted toimivad rahuldavalt, tuleks uute ettepanekutega säilitada võimaluse korral olemasolev kord. Komisjon peaks siiski tagama, et kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul järgitaks täielikult säästvaid püügitavasid ja liidu õigusnorme, et tagada liidu ja imporditud toodete konkurents võrdsetel tingimustel. [ME 3]

| (4) | Ühine turukorraldus peaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele kaasa aitama.
  ▐ |
| --- | --- |

(4)

Ühine turukorraldus peaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele kaasa aitama.

▐

| (5a) | Võttes arvesse liitu imporditavate kalandus- ja vesiviljelustoodete suurt mahtu ja imporditud toodete olulist osa liidu kogutarbimises, on väga tähtis, et ühine turukorraldus oleks kaasatud kaubandus- ja tollipoliitikasse, et ohjeldada importi ja kontrollida selle mõju liidu tootjate esmamüügi eest saadavale hinnale ja nende tegevuse kasumlikkusele. [ME 4] |
| --- | --- |

(5a)

Võttes arvesse liitu imporditavate kalandus- ja vesiviljelustoodete suurt mahtu ja imporditud toodete olulist osa liidu kogutarbimises, on väga tähtis, et ühine turukorraldus oleks kaasatud kaubandus- ja tollipoliitikasse, et ohjeldada importi ja kontrollida selle mõju liidu tootjate esmamüügi eest saadavale hinnale ja nende tegevuse kasumlikkusele. [ME 4]

| (5b) | Tuleb tagada võimalikult suur ühtsus ühelt poolt ühise kalanduspoliitika ja teiselt poolt ühise kaubanduspoliitika vahel ning rakendada kaubanduspoliitikat süstemaatiliselt kalanduspoliitika eesmärkide teenistusse ning seda nii mitmepoolsete läbirääkimiste puhul WTO raames kui ka kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul. [ME 5] |
| --- | --- |

(5b)

Tuleb tagada võimalikult suur ühtsus ühelt poolt ühise kalanduspoliitika ja teiselt poolt ühise kaubanduspoliitika vahel ning rakendada kaubanduspoliitikat süstemaatiliselt kalanduspoliitika eesmärkide teenistusse ning seda nii mitmepoolsete läbirääkimiste puhul WTO raames kui ka kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul. [ME 5]

| (5c) | Kõik riiklikud ametiasutused, mis vastutavad liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete tolli- ja tervisekontrolli eest, tuleks varustada vahendite ning inim- ja rahaliste ressurssidega, mis on nende ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikud. [ME 6] |
| --- | --- |

(5c)

Kõik riiklikud ametiasutused, mis vastutavad liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete tolli- ja tervisekontrolli eest, tuleks varustada vahendite ning inim- ja rahaliste ressurssidega, mis on nende ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikud. [ME 6]

| (6) | On oluline, et ühisturu juhtimisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõttest. |
| --- | --- |

(6)

On oluline, et ühisturu juhtimisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõttest.

| (6a) | Et ühine turukorraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise kasulikkusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning selgitataks, kui tähtis on suuta mõista märgistel sisalduvat teavet. [ME 7] |
| --- | --- |

(6a)

Et ühine turukorraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise kasulikkusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning selgitataks, kui tähtis on suuta mõista märgistel sisalduvat teavet. [ME 7]

| (7) | Tootjaorganisatsioonid on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse nõuetekohasel rakendamisel olulised osalejad. Seetõttu on tarvis tugevdada tootjaorganisatsioonide eesmärke selle tagamiseks

  ja pakkuda neile vajalikul määral rahalist toetust
  , et
  nad saaksid täita olulisemat rolli kalavarude igapäevases majandamises ja tegutseda ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikus. Samuti tuleb tagada
  , et nende liikmed viiksid kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevust ellu jätkusuutlikult, parandaksid toodete turuleviimist
  , saaksid suuremat tulu
  ning koguksid vesiviljeluse kohta majanduslikku teavet. Kõnealuste eesmärkide elluviimisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalandus- ja vesiviljelussektoris,
  eriti äärepoolseimates piirkondades, ning
  eelkõige väikesemahulise kalapüügi
  ja ekstensiivse vesiviljeluse
  eripära.
  Liikmesriikidel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus nende eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega juhtimisküsimustes, sh vajaduse korral kvootide eraldamine ja püügikoormuse korraldamine vastavalt igale konkreetsele kalandusvaldkonnale. [ME 8] |
| --- | --- |

(7)

Tootjaorganisatsioonid on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse nõuetekohasel rakendamisel olulised osalejad. Seetõttu on tarvis tugevdada tootjaorganisatsioonide eesmärke selle tagamiseks

  ja pakkuda neile vajalikul määral rahalist toetust
  , et
  nad saaksid täita olulisemat rolli kalavarude igapäevases majandamises ja tegutseda ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikus. Samuti tuleb tagada
  , et nende liikmed viiksid kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevust ellu jätkusuutlikult, parandaksid toodete turuleviimist
  , saaksid suuremat tulu
  ning koguksid vesiviljeluse kohta majanduslikku teavet. Kõnealuste eesmärkide elluviimisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalandus- ja vesiviljelussektoris,
  eriti äärepoolseimates piirkondades, ning
  eelkõige väikesemahulise kalapüügi
  ja ekstensiivse vesiviljeluse
  eripära.
  Liikmesriikidel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus nende eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega juhtimisküsimustes, sh vajaduse korral kvootide eraldamine ja püügikoormuse korraldamine vastavalt igale konkreetsele kalandusvaldkonnale. [ME 8]

| (7a) | Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid, eelkõige kriteeriumid liikmete miinimumarvu ja organisatsioonide ametliku tunnustamise kohta. [ME 9] |
| --- | --- |

(7a)

Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid, eelkõige kriteeriumid liikmete miinimumarvu ja organisatsioonide ametliku tunnustamise kohta. [ME 9]

| (8) | Eri kategooria ettevõtjaid koondavad tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad aidata parandada turundustegevuse koordineerimist väärtusahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad. |
| --- | --- |

(8)

Eri kategooria ettevõtjaid koondavad tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad aidata parandada turundustegevuse koordineerimist väärtusahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad.

| (9) | On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirjade laiendamise menetluse peaks heaks kiitma komisjon. |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirjade laiendamise menetluse peaks heaks kiitma komisjon.

| (10) | Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja riikide pädevatele asutustele esitama tootmis- ja turustamiskava, mis hõlmab eemärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja riikide pädevatele asutustele esitama tootmis- ja turustamiskava, mis hõlmab eemärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid.

| (10a) | Nimetades kahte käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi eesmärkidest, tuleks nimetada kogu juhusliku ja kaaspüügi saagi lossimise ning saagi vette tagasi laskmise vähendamise eesmärke. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist, et vältida alamõõduliste kalade püüdmist. [ME 165] |
| --- | --- |

(10a)

Nimetades kahte käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi eesmärkidest, tuleks nimetada kogu juhusliku ja kaaspüügi saagi lossimise ning saagi vette tagasi laskmise vähendamise eesmärke. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist, et vältida alamõõduliste kalade püüdmist. [ME 165]

| (11) | Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalandustoodete ladustamiseks, et suurendada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidu kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada ühtne turg. |
| --- | --- |

(11)

Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalandustoodete ladustamiseks, et suurendada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidu kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada ühtne turg.

| (11a) | Arvestades äärepoolseimate piirkondade kaugust ja geograafilist eraldatust, võib vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 349 kavandada konkreetse tegevuskava, mis võtab arvesse nende piirkondade eripära. [ME 11] |
| --- | --- |

(11a)

Arvestades äärepoolseimate piirkondade kaugust ja geograafilist eraldatust, võib vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 349 kavandada konkreetse tegevuskava, mis võtab arvesse nende piirkondade eripära. [ME 11]

| (11b) | Komisjon peaks võtma tugimeetmed, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides. [ME 12] |
| --- | --- |

(11b)

Komisjon peaks võtma tugimeetmed, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides. [ME 12]

| (12) | Tootjaorganisatsioonid võivad

  Tootjaorganisatsioonidele tuleks eraldada
  tootmis- ja turustamiskavade ning ladustamismehhanismi rahastamiseks luua ühisfondi

  liidu rahaline toetus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames
  . [ME 13] |
| --- | --- |

(12)

Tootjaorganisatsioonid võivad

  Tootjaorganisatsioonidele tuleks eraldada
  tootmis- ja turustamiskavade ning ladustamismehhanismi rahastamiseks luua ühisfondi

  liidu rahaline toetus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames
  . [ME 13]

| (13) | Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Käivitushind ei tohiks kaasa tuua miinimumhindade kehtestamist, mis võiks takistada konkurentsi. |
| --- | --- |

(13)

Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Käivitushind ei tohiks kaasa tuua miinimumhindade kehtestamist, mis võiks takistada konkurentsi.

| (14) | Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest
  ja eri piirkondadest
  . Seetõttu on vaja ette näha ka võimalus riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide

  ergutada ka võimaluse kasutamist luua piirkonnaüleseid, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiseid, ning riikidevahelisi tootjaorganisatsioone
  ja tootjaorganisatsioonide liitude loomiseks

  liitusid. Need organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mille eesmärk on töötada välja ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalanduspiirkonna sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide loomise puhul tuleb tagada, et nende
  suhtes kohaldatakse käesolevas määruses kehtestatud konkurentsieeskirju
  ja võetakse arvesse vajadust säilitada seos üksikute rannikupiirkondade ja kalandusvaldkondade ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(14)

Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest
  ja eri piirkondadest
  . Seetõttu on vaja ette näha ka võimalus riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide

  ergutada ka võimaluse kasutamist luua piirkonnaüleseid, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiseid, ning riikidevahelisi tootjaorganisatsioone
  ja tootjaorganisatsioonide liitude loomiseks

  liitusid. Need organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mille eesmärk on töötada välja ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalanduspiirkonna sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide loomise puhul tuleb tagada, et nende
  suhtes kohaldatakse käesolevas määruses kehtestatud konkurentsieeskirju
  ja võetakse arvesse vajadust säilitada seos üksikute rannikupiirkondade ja kalandusvaldkondade ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud
  . [ME 14]

| (15) | Ühiste turustusnormide kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalandus- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning ausal konkurentsil põhinevate kaubandussuhete hõlbustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust. |
| --- | --- |

(15)

Ühiste turustusnormide kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalandus- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning ausal konkurentsil põhinevate kaubandussuhete hõlbustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust.

| (16) | Kalandus- ja vesiviljelustoodete üha laieneva valiku tõttu on vaja tarbijatele anda minimaalset kohustuslikku

  Tarbijatele on vaja anda selget ja põhjalikku
  teavet
  , muu hulgas
  toodete põhiomaduste

  päritolu, tootmismeetodi ja tootmiskuupäeva
  kohta. Toodete eristamise edendamiseks on tarvis arvestada ka lisateabega, mida võib märkida vabatahtlikkuse alusel

  , et nad saaksid teha teadlikke valikuid
  . [ME 15] |
| --- | --- |

(16)

Kalandus- ja vesiviljelustoodete üha laieneva valiku tõttu on vaja tarbijatele anda minimaalset kohustuslikku

  Tarbijatele on vaja anda selget ja põhjalikku
  teavet
  , muu hulgas
  toodete põhiomaduste

  päritolu, tootmismeetodi ja tootmiskuupäeva
  kohta. Toodete eristamise edendamiseks on tarvis arvestada ka lisateabega, mida võib märkida vabatahtlikkuse alusel

  , et nad saaksid teha teadlikke valikuid
  . [ME 15]

| (16a) | Kalandustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet kalandustoodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seepärast peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalandustoodete ökomärgise väljatöötamiseks. [ME 16] |
| --- | --- |

(16a)

Kalandustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet kalandustoodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seepärast peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalandustoodete ökomärgise väljatöötamiseks. [ME 16]

| (16b) | Et tagada Euroopa tarbijate kaitse, peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete rakendamise ja nende täitmise järelevalve eest vastutavad liikmesriikide asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sh DNA-analüüsi, et takistada ettevõtjatel võltsimist saagi märgistamisel. [ME 17] |
| --- | --- |

(16b)

Et tagada Euroopa tarbijate kaitse, peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete rakendamise ja nende täitmise järelevalve eest vastutavad liikmesriikide asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sh DNA-analüüsi, et takistada ettevõtjatel võltsimist saagi märgistamisel. [ME 17]

| (16c) | Võttes arvesse tähtsust, mida tarbijad üldiselt omistavad päritolukriteeriumidele turul pakutavate kalandus- ja vesiviljelustoodete valikul, on vaja eelkõige tagada, et neile antud sellekohane teave oleks võimalikult täpne, selge ja täielik. [ME 18] |
| --- | --- |

(16c)

Võttes arvesse tähtsust, mida tarbijad üldiselt omistavad päritolukriteeriumidele turul pakutavate kalandus- ja vesiviljelustoodete valikul, on vaja eelkõige tagada, et neile antud sellekohane teave oleks võimalikult täpne, selge ja täielik. [ME 18]

| (16d) | Ühise kalanduspoliitika – eelkõige selle ühise turukorralduse ja tarbijate teavitamise aspektide – ja ühise kaubanduspoliitika vahelise kooskõla tagamiseks tuleks vältida kalandus- ja vesiviljelustoodete tollialase sooduspäritolu liiga laia määratlust ja erandeid standardmõistetest, mis halvendaks toodete jälgitavust ja tekitaks segadust tegelike püügikohtade ja -tingimuste osas. [ME 19] |
| --- | --- |

(16d)

Ühise kalanduspoliitika – eelkõige selle ühise turukorralduse ja tarbijate teavitamise aspektide – ja ühise kaubanduspoliitika vahelise kooskõla tagamiseks tuleks vältida kalandus- ja vesiviljelustoodete tollialase sooduspäritolu liiga laia määratlust ja erandeid standardmõistetest, mis halvendaks toodete jälgitavust ja tekitaks segadust tegelike püügikohtade ja -tingimuste osas. [ME 19]

| (17) | ELi toimimise lepingu artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista turgude ühise korralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(17)

ELi toimimise lepingu artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista turgude ühise korralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

| (17a) | On vaja tagada, et imporditavad tooted, mis jõuavad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad. [ME 20] |
| --- | --- |

(17a)

On vaja tagada, et imporditavad tooted, mis jõuavad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad. [ME 20]

| (18) | On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalandus- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning seda, kuivõrd suurt kaalu omab import
  , millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalandus- ja vesiviljelustoodetele
  . Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1184/2006 (millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes) (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kohaldada kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. [ME 21] |
| --- | --- |

(18)

On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalandus- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning seda, kuivõrd suurt kaalu omab import
  , millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalandus- ja vesiviljelustoodetele
  . Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1184/2006 (millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes) (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kohaldada kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. [ME 21]

| (19) | Liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turgu käsitlevat majanduslikku teavet on vaja parandada. |
| --- | --- |

(19)

Liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turgu käsitlevat majanduslikku teavet on vaja parandada.

| (20) | Selleks, et saaks täiendada või muuta

  tagada
  tootjaorganisatsioonide
  ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide nõuetekohane toimimine

  tunnustamise tingimusi ja nõudeid, täiendada või muuta tootmis- ja turustamiskava sisu, määratleda ja muuta ühiseid turustusnorme, täiendada või muuta kohustuslikku teavet ning kehtestada miinimumnõuded ettevõtjatelt tarbijatele vabatahtlikult esitatavale teabele ning kehtestada asjakohased ühised turustusnormid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  nende rahalise toetamise, sise-eeskirjade, tootmis- ja turustamiskava sisu ning ühiste turustusnormide määratluse ja muutmise kohta

  artiklitega 24, 33, 41 ja 46. [ME 22] On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(20)

Selleks, et saaks täiendada või muuta

  tagada
  tootjaorganisatsioonide
  ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide nõuetekohane toimimine

  tunnustamise tingimusi ja nõudeid, täiendada või muuta tootmis- ja turustamiskava sisu, määratleda ja muuta ühiseid turustusnorme, täiendada või muuta kohustuslikku teavet ning kehtestada miinimumnõuded ettevõtjatelt tarbijatele vabatahtlikult esitatavale teabele ning kehtestada asjakohased ühised turustusnormid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  nende rahalise toetamise, sise-eeskirjade, tootmis- ja turustamiskava sisu ning ühiste turustusnormide määratluse ja muutmise kohta

  artiklitega 24, 33, 41 ja 46. [ME 22] On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (22) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses järgmisega: tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima seoses tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega; vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile tunnustuse andmise või tühistamise otsused; eeskirjad liikmesriikide tehtavate kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta; eeskirjade laiendamise korral liikmesriikide kasutatavad vormid ja teatamismenetlus; tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskava esitamise kord ja tähtajad ning liikmesriikide poolt tootmis- ja turustamiskava heakskiitmise kord ja tähtajad; ning käivitushindade avaldamise puhul liikmesriikide kasutatavad vormid. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses järgmisega: tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima seoses tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega; vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile tunnustuse andmise või tühistamise otsused; eeskirjad liikmesriikide tehtavate kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta; eeskirjade laiendamise korral liikmesriikide kasutatavad vormid ja teatamismenetlus; tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskava esitamise kord ja tähtajad ning liikmesriikide poolt tootmis- ja turustamiskava heakskiitmise kord ja tähtajad; ning käivitushindade avaldamise puhul liikmesriikide kasutatavad vormid. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

| (22a) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sätestada kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühine korraldus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja toime tõttu ning seetõttu, et neid on vaja võtta ühiselt, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(22a)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sätestada kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühine korraldus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja toime tõttu ning seetõttu, et neid on vaja võtta ühiselt, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (23) | Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks, ent õiguskindluse huvides tuleks selle teatavaid sätteid kohaldada kuni Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi määruse jõustumiseni. |
| --- | --- |

(23)

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks, ent õiguskindluse huvides tuleks selle teatavaid sätteid kohaldada kuni Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi määruse jõustumiseni.

| (23a) | Määrust (EÜ) nr 1184/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(23a)

Määrust (EÜ) nr 1184/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesolevaga luuakse kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, edaspidi „ühine turukorraldus”.

2.   Ühine turukorraldus hõlmab järgmisi vahendeid:

| a) | kutseorganisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

kutseorganisatsioonid;

| b) | turustusnormid; |
| --- | --- |

b)

turustusnormid;

| c) | tarbijate teavitamine; |
| --- | --- |

c)

tarbijate teavitamine;

| d) | konkurentsieeskirjad; |
| --- | --- |

d)

konkurentsieeskirjad;

| e) | turuteave; |
| --- | --- |

e)

turuteave;

| ea) | välismõõde
  . [ME 23] |
| --- | --- |

ea)

välismõõde
  . [ME 23]

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ühist turukorraldust kohaldatakse I lisas loetletud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mida
  toodetakse või
  turustatakse liidus. [ME 24]

Artikkel 3

Eesmärgid

Ühine turukorraldus aitab kaasa ühise kalanduspoliitika
  määruse artiklites 2 ja 3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu ...
  määruses
  (EL) nr .../20XX (ühise kalanduspoliitika kohta) (7) sätestatud eesmärkide saavutamisele
  ja pakub eelkõige turustiimuleid, et toetada säästvamaid tootmismeetodeid, parandada liidu toodete turupositsiooni, töötada välja tootmisstrateegiaid ühise kalanduspoliitika kohandamiseks turgude struktuursetele muutustele ja lühiajalistele kõikumistele, ning suurendada liidu toodete turupotentsiaali
  . [ME 25]

Artikkel 4

Põhimõtted

Ühises turukorralduses juhindutakse ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 4 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest
  , milleni aitavad jõuda pädevuste selge kindlaks määramine liidu, riigi, piirkondade ja kohalikul tasandil ning pikaajalised väljavaated, nähes ette ettevõtjate laialdase osalemise ja lipuriigi vastutuse ning integreeritud merendus- ja kaubanduspoliitika ja liidu teiste poliitikavaldkondade sidususe
  . [ME 26]

Artikkel 5

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EL) nr .../20XX (8) osutatud mõisteid
  ja neid, millele osutatakse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (9) ja komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (10)

  . [ME 27]

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kalandustooted”– mis tahes püügitegevusega saadud veeorganismid või neist valmistatud tooted, mis on loetletud I lisas;

b)   „vesiviljelustooted”– mis tahes vesiviljelustegevusega saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted, mis on loetletud I lisas;

c)   „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab tootmisvahendeid kalandus- või vesiviljelustoodete hankimiseks eesmärgiga need turule viia;

d)   „kalandus- või vesiviljelussektor”– majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- või vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustustegevusi;

da)
     „soovimatu püük”–

e)   „turul kättesaadavaks tegemine”– kalandus- või vesiviljelustoote tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus toote levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

f)   „turuleviimine”– kalandus- või vesiviljelustoote esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine.

II   peatükk

Kutseorganisatsioonid

I   jagu

Asutamine, eesmärgid ja meetmed

Artikkel 6

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide asutamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad kalandussektori tootjad võivad omal algatusel asutada kalandussektori tootjaorganisatsioone, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide asutamisel tuleb arvesse võtta väikesemahulise ja rannalähedase kalapüügi tootjate eriolukorda ning võimaldada eelkõige neile tootjatele eeliskohtlemist toetuste saamisel tootjaorganisatsioonide asutamiseks. [ME 29]

Artikkel 7

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide eesmärgid

Kalandussektori tootjaorganisatsioonidel on järgmised eesmärgid:

| a) | oma liikmete majanduslikult tasuva
  ja säästva
  püügitegevuse soodustamine täies kooskõlas määruses (EL) nr .../20XX (11) ja liidu keskkonnakaitsealastes õigusaktides sätestatud looduskaitsepoliitikaga

  looduskaitse-, majandamis- ja kasutamispoliitikaga
  ; [ME 30] |
| --- | --- |

a)

oma liikmete majanduslikult tasuva
  ja säästva
  püügitegevuse soodustamine täies kooskõlas määruses (EL) nr .../20XX (11) ja liidu keskkonnakaitsealastes õigusaktides sätestatud looduskaitsepoliitikaga

  looduskaitse-, majandamis- ja kasutamispoliitikaga
  ; [ME 30]

| aa) | oma liikmete tootmise planeerimine ning liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsuste nõustamine kalavarude majandamise küsimustes ja liidu laevadel väljatöötatud parimate tavade vahetamine; [ME 31] |
| --- | --- |

aa)

oma liikmete tootmise planeerimine ning liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsuste nõustamine kalavarude majandamise küsimustes ja liidu laevadel väljatöötatud parimate tavade vahetamine; [ME 31]

| ab) | panustamine toiduainetega varustamisse ning rannikuäärsetel aladel ja maapiirkondades töökohtade säilitamine ja loomine, sh kutseõpe ja koostööprogrammid, et ergutada noorte tööleasumist selles sektoris, ning rahuldava elatustaseme tagamine kalandussektoris osalejatele; [ME 32] |
| --- | --- |

ab)

panustamine toiduainetega varustamisse ning rannikuäärsetel aladel ja maapiirkondades töökohtade säilitamine ja loomine, sh kutseõpe ja koostööprogrammid, et ergutada noorte tööleasumist selles sektoris, ning rahuldava elatustaseme tagamine kalandussektoris osalejatele; [ME 32]

| b) | kaubanduslike kalavarude soovimatu saagiga tegelemine

  saagi vältimine, miinimumini viimine ja võimalikult otstarbekas kasutamine sellise saagi tarvis olulist turgu loomata
  ; [ME 33] |
| --- | --- |

b)

kaubanduslike kalavarude soovimatu saagiga tegelemine

  saagi vältimine, miinimumini viimine ja võimalikult otstarbekas kasutamine sellise saagi tarvis olulist turgu loomata
  ; [ME 33]

| ba) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tavade kaotamisele kaasaaitamine, rakendades liikmetele vajalikuks osutuvaid sisekontrolle; [ME 34] |
| --- | --- |

ba)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tavade kaotamisele kaasaaitamine, rakendades liikmetele vajalikuks osutuvaid sisekontrolle; [ME 34]

| bb) | kalanduse keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas meetmete võtmise kaudu püüniste selektiivsuse parandamiseks, püügikoormuse kontrollimiseks ning soovimatu ja loata püügi vältimiseks; [ME 35] |
| --- | --- |

bb)

kalanduse keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas meetmete võtmise kaudu püüniste selektiivsuse parandamiseks, püügikoormuse kontrollimiseks ning soovimatu ja loata püügi vältimiseks; [ME 35]

| bc) | oma liikmetele määruse (EL) nr .../20XX

   (12)

  IV peatüki sätete kohaselt eraldatud ressurssidele juurdepääsu õiguse haldamine; [ME 36] |
| --- | --- |

bc)

oma liikmetele määruse (EL) nr .../20XX

   (12)

  IV peatüki sätete kohaselt eraldatud ressurssidele juurdepääsu õiguse haldamine; [ME 36]

| c) | oma liikmete kalandustoodete turuleviimise tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

c)

oma liikmete kalandustoodete turuleviimise tingimuste parandamine;

| d) | turgude stabiliseerimine; |
| --- | --- |

d)

turgude stabiliseerimine;

| e) | tootjate tulususe parandamine parandamine
  ning kalandussektori töötajate sissetuleku suurendamine;

  [ME 37] |
| --- | --- |

e)

tootjate tulususe parandamine parandamine
  ning kalandussektori töötajate sissetuleku suurendamine;

  [ME 37]

| ea) | kalandustoodete jälgitavuse tagamine ning tarbijate juurdepääsu parandamine selgele ja kõikehõlmavale teabele, et aidata suurendada teadlikkust mere ökosüsteemide ja kalavarude kaitse olukorrast, ning tarbijatele teabe jagamine tarbimiseks kättesaadavate liikide mitmekesisuse kohta; [ME 38] |
| --- | --- |

ea)

kalandustoodete jälgitavuse tagamine ning tarbijate juurdepääsu parandamine selgele ja kõikehõlmavale teabele, et aidata suurendada teadlikkust mere ökosüsteemide ja kalavarude kaitse olukorrast, ning tarbijatele teabe jagamine tarbimiseks kättesaadavate liikide mitmekesisuse kohta; [ME 38]

| eb) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamise edendamine, et tagada kalandustoodete parem turustamine ja kõrgemad hinnad. [ME 39] |
| --- | --- |

eb)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamise edendamine, et tagada kalandustoodete parem turustamine ja kõrgemad hinnad. [ME 39]

Artikkel 8

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 7 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võivad

  rakendavad
  kalandussektori tootjaorganisatsioonid rakendada

  muu hulgas
  järgmisi meetmeid: [ME 41]

| a) | oma liikmete püügitegevuse planeerimine
  ja juhtimine, sh püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsuste nõustamine nimetatud majandamiskavade osas
  ; [ME 42] |
| --- | --- |

a)

oma liikmete püügitegevuse planeerimine
  ja juhtimine, sh püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsuste nõustamine nimetatud majandamiskavade osas
  ; [ME 42]

| b) | kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine
  ning oma liikmete abistamine sellise püügi vältimisel ja miinimumini viimisel.

  :








  — | kasutades lossitud tooteid, mis ei vasta artikli 39 lõike 2 punktis a osutatud turustuskõlblikule miinimumsuurusele, muul otstarbel kui inimtoiduks; |
| --- | --- | --- |

b)

kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine
  ning oma liikmete abistamine sellise püügi vältimisel ja miinimumini viimisel.

  :

—

kasutades lossitud tooteid, mis ei vasta artikli 39 lõike 2 punktis a osutatud turustuskõlblikule miinimumsuurusele, muul otstarbel kui inimtoiduks;

| — | viies turule lossitud tooteid, mis vastavad artikli 39 lõike 2 punktis a osutatud turustuskõlblikule miinimumsuurusele; |
| --- | --- |

—

viies turule lossitud tooteid, mis vastavad artikli 39 lõike 2 punktis a osutatud turustuskõlblikule miinimumsuurusele;

| — | jagades lossitud tooteid tasuta heategevuslikul eesmärgil;
  [ME-d 43 ja 44] |
| --- | --- |

—

jagades lossitud tooteid tasuta heategevuslikul eesmärgil;
  [ME-d 43 ja 44]

| c) | tootmise kohandamine turunõuetele; |
| --- | --- |

c)

tootmise kohandamine turunõuetele;

| d) | pakkumise suunamine ja liikmete toodete turustamine; |
| --- | --- |

d)

pakkumise suunamine ja liikmete toodete turustamine;

| e) | kalandustoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas artiklitega 35 ja 36; |
| --- | --- |

e)

kalandustoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas artiklitega 35 ja 36;

| f) | liikmete tegevuse ja tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning meetmete võtmine selle tagamiseks; |
| --- | --- |

f)

liikmete tegevuse ja tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning meetmete võtmine selle tagamiseks;

| fa) | tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; planeerimis- ja juhtimistegevuse parandamiseks uuringute läbiviimine ning erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud kalandustooteid; [ME 46] |
| --- | --- |

fa)

tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; planeerimis- ja juhtimistegevuse parandamiseks uuringute läbiviimine ning erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud kalandustooteid; [ME 46]

| fb) | pädevate liikmesriikide asutustele vabatahtlikult ja asjakohaseks peetavate ajavahemike järel ning vahendite abil mereökosüsteemide ja kalavarude kaitse olukorra kohta teabe edastamine; [ME 47] |
| --- | --- |

fb)

pädevate liikmesriikide asutustele vabatahtlikult ja asjakohaseks peetavate ajavahemike järel ning vahendite abil mereökosüsteemide ja kalavarude kaitse olukorra kohta teabe edastamine; [ME 47]

| fc) | oma liikmete kalapüügivõimaluste kollektiivne haldamine; [ME 48] |
| --- | --- |

fc)

oma liikmete kalapüügivõimaluste kollektiivne haldamine; [ME 48]

| fd) | tarbijatele kalandustoodetealase selge ja täieliku teabe kättesaadavuse parandamine. [ME 49] |
| --- | --- |

fd)

tarbijatele kalandustoodetealase selge ja täieliku teabe kättesaadavuse parandamine. [ME 49]

Artikkel 9

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide asutamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad vesiviljelussektori tootjad võivad omal algatusel asutada vesiviljelussektori tootjaorganisatsioone, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Artikkel 10

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide eesmärgid

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel on järgmised eesmärgid:

| a) | oma liikmete vesiviljelusega seotud
  tasuva ning majanduslikult ja sotsiaalselt säästva ja keskkonnahoidliku
  tegevuse jätkusuutlikkuse soodustamine

  toetamine
  ,
  samuti mahevesiviljeluse positiivsete külgede propageerimine
  , pakkudes neile arenguvõimalusi

  sellise tegevuse arendamiseks uusi võimalusi
  ;
  see peaks toimuma tihedas koostöös liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsustega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik) (13) ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (14) sätetega igas liikmesriigis või selle osas kehtestatud õigusraamistiku raames
  ; [ME 151] |
| --- | --- |

a)

oma liikmete vesiviljelusega seotud
  tasuva ning majanduslikult ja sotsiaalselt säästva ja keskkonnahoidliku
  tegevuse jätkusuutlikkuse soodustamine

  toetamine
  ,
  samuti mahevesiviljeluse positiivsete külgede propageerimine
  , pakkudes neile arenguvõimalusi

  sellise tegevuse arendamiseks uusi võimalusi
  ;
  see peaks toimuma tihedas koostöös liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsustega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik) (13) ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (14) sätetega igas liikmesriigis või selle osas kehtestatud õigusraamistiku raames
  ; [ME 151]

| aa) | selle tagamine, et kalandussektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalandusvaldkondadest; [ME 52] |
| --- | --- |

aa)

selle tagamine, et kalandussektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalandusvaldkondadest; [ME 52]

| b) | panustamine toiduainetega varustamisse
  , järgides seejuures rangeid toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse norme,
  ning tööhõivesse rannikuäärsetel aladel ja maapiirkondades; [ME 53] |
| --- | --- |

b)

panustamine toiduainetega varustamisse
  , järgides seejuures rangeid toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse norme,
  ning tööhõivesse rannikuäärsetel aladel ja maapiirkondades; [ME 53]

| c) | selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr .../20XX (15) artiklis 51 osutatud riiklikele strateegiakavadele; |
| --- | --- |

c)

selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr .../20XX (15) artiklis 51 osutatud riiklikele strateegiakavadele;

| d) | oma liikmete vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

d)

oma liikmete vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine;

| da) | turgude stabiliseerimine; [ME 54] |
| --- | --- |

da)

turgude stabiliseerimine; [ME 54]

| e) | tootjate tulususe
  ja sektori töötajate sissetuleku
  suurendamine
  , parandades ühtlasi töötingimusi; [ME 55] |
| --- | --- |

e)

tootjate tulususe
  ja sektori töötajate sissetuleku
  suurendamine
  , parandades ühtlasi töötingimusi; [ME 55]

| ea) | programmide elluviimine keskkonnahoidlike ja säästvate vesiviljelustoodete ja tegevuste pidevaks parandamiseks, samuti kutseõppemeetmete võtmine, et tagada rahuldav elatustase vesiviljelussektoris osalejatele ning vähendada kahjulikku mõju kogu tootmisahela ulatuses; [ME 56] |
| --- | --- |

ea)

programmide elluviimine keskkonnahoidlike ja säästvate vesiviljelustoodete ja tegevuste pidevaks parandamiseks, samuti kutseõppemeetmete võtmine, et tagada rahuldav elatustase vesiviljelussektoris osalejatele ning vähendada kahjulikku mõju kogu tootmisahela ulatuses; [ME 56]

| eb) | muu tegevuse soodustamine, mis on tootjaorganisatsioonide liikmete huvides, ning sektori toimimise arendamine või parandamine, et võimaldada tootjaorganisatsioonidel täita käesolevas artiklis nimetamata eesmärke; [ME 57] |
| --- | --- |

eb)

muu tegevuse soodustamine, mis on tootjaorganisatsioonide liikmete huvides, ning sektori toimimise arendamine või parandamine, et võimaldada tootjaorganisatsioonidel täita käesolevas artiklis nimetamata eesmärke; [ME 57]

| ec) | vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine; [ME 58] |
| --- | --- |

ec)

vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine; [ME 58]

| ed) | võimaluse korral IKT kasutamine, et tagada toodetele parim võimalik hind. [ME 59] |
| --- | --- |

ed)

võimaluse korral IKT kasutamine, et tagada toodetele parim võimalik hind. [ME 59]

Artikkel 11

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 10 osutatud eesmärkide saavutamiseks võivad vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid rakendada
  muu hulgas
  järgmisi meetmeid: [ME 60]

| a) | vastutustundliku
  , ekstensiivse
  ja säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga; [ME 61] |
| --- | --- |

a)

vastutustundliku
  , ekstensiivse
  ja säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga; [ME 61]

| aa) | oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimine ja planeerimine; [ME 62] |
| --- | --- |

aa)

oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimine ja planeerimine; [ME 62]

| b) | tootmise kohandamine turunõuetele; |
| --- | --- |

b)

tootmise kohandamine turunõuetele;

| c) | pakkumise suunamine
  , hindade stabiliseerimine
  ja liikmete toodete turustamine; [ME 63] |
| --- | --- |

c)

pakkumise suunamine
  , hindade stabiliseerimine
  ja liikmete toodete turustamine; [ME 63]

| ca) | vesiviljelustoodete ajutise ladustamise korraldamine vastavalt artiklitele 35 ja 36; [ME 64] |
| --- | --- |

ca)

vesiviljelustoodete ajutise ladustamise korraldamine vastavalt artiklitele 35 ja 36; [ME 64]

| d) | liikmete tegevuse ja tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning meetmete võtmine selle tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

liikmete tegevuse ja tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning meetmete võtmine selle tagamiseks;

| e) | teabe kogumine
  keskkonnaseisundi ja
  turustatud toodete kohta, sealhulgas majanduslik teave esmamüügi kohta ja toodanguprognoosid; [ME 65] |
| --- | --- |

e)

teabe kogumine
  keskkonnaseisundi ja
  turustatud toodete kohta, sealhulgas majanduslik teave esmamüügi kohta ja toodanguprognoosid; [ME 65]

| ea) | tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; planeerimis- ja juhtimistegevuse parandamiseks uuringute läbiviimine ning erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid; [ME 66] |
| --- | --- |

ea)

tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; planeerimis- ja juhtimistegevuse parandamiseks uuringute läbiviimine ning erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid; [ME 66]

| eb) | tarbijatele vesiviljelustoodet alase selge ja täieliku teabe kättesaadavuse parandamine; [ME 67] |
| --- | --- |

eb)

tarbijatele vesiviljelustoodet alase selge ja täieliku teabe kättesaadavuse parandamine; [ME 67]

| ec) | vesiviljelustoodete toetamine, kasutades selleks sertifitseerimise pakutavaid võimalusi, eriti kaitstud päritolunimetuste ja jätkusuutlikkuse eeliseid. [ME 68] |
| --- | --- |

ec)

vesiviljelustoodete toetamine, kasutades selleks sertifitseerimise pakutavaid võimalusi, eriti kaitstud päritolunimetuste ja jätkusuutlikkuse eeliseid. [ME 68]

Artikkel 12

Tootjaorganisatsioonide liitude asutamine

1.   Ühes või mitmes liikmesriigis tunnustatud tootjaorganisatsioonid võivad omal algatusel asutada kalandus- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide liidu.

2.   Tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldatakse tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 13

Tootjaorganisatsioonide liitude eesmärgid

Kalandus- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide liidul on järgmised eesmärgid:

| a) | artiklites 7 ja 10 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamine
  säästvamal ja
  efektiivsemal viisil; [ME 69] |
| --- | --- |

a)

artiklites 7 ja 10 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamine
  säästvamal ja
  efektiivsemal viisil; [ME 69]

| b) | liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine
  , sealhulgas tarbijate jaoks parem toodete turustamine;

  [ME 70] |
| --- | --- |

b)

liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine
  , sealhulgas tarbijate jaoks parem toodete turustamine;

  [ME 70]

| ba) | kõikide meetmete rakendamine, mille eesmärk on tagada kõikidele liikmesriikidele kalandustegevuse suhteline stabiilsus iga kalavaru või püügipiirkonna puhul. [ME 71] |
| --- | --- |

ba)

kõikide meetmete rakendamine, mille eesmärk on tagada kõikidele liikmesriikidele kalandustegevuse suhteline stabiilsus iga kalavaru või püügipiirkonna puhul. [ME 71]

Artikkel 13a

Tootjaorganisatsioonide liitude rahastamine

1.
     
  Euroopa Merendus- ja Kalandusfond võib rahaliselt toetada tootjaorganisatsioonide liitude asutamist ja/või arengut.

2.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad sellise rahalise toetuse reguleerimiseks. [ME 72]

Artikkel 14

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide asutamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtjad võivad omal algatusel asutada tootmisharudevahelise organisatsiooni, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Artikkel 15

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid

Tootmisharudevahelistel organisatsioonidel on järgmised eesmärgid:

| a) | liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turul kättesaadavaks tegemise tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

a)

liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turul kättesaadavaks tegemise tingimuste parandamine;

| b) | liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja turul kättesaadavaks tegemise paremale koordineerimisele kaasa aitamine. |
| --- | --- |

b)

liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja turul kättesaadavaks tegemise paremale koordineerimisele kaasa aitamine.

Artikkel 16

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 15 osutatud eesmärkide saavutamiseks võivad tootmisharudevahelised organisatsioonid rakendada järgmisi meetmeid:

| a) | liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine; |
| --- | --- |

a)

liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine;

| b) | liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete propageerimine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks sertifitseerimise pakutavaid võimalusi, eriti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide, geograafiliste tähiste ja jätkusuutlikkuse eeliseid
  , nähes ette liidu toodete selge eristamise imporditud toodetest
  ; [ME 73] |
| --- | --- |

b)

liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete propageerimine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks sertifitseerimise pakutavaid võimalusi, eriti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide, geograafiliste tähiste ja jätkusuutlikkuse eeliseid
  , nähes ette liidu toodete selge eristamise imporditud toodetest
  ; [ME 73]

| c) | liidu õigusaktides või riigi õiguses sätestatud eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

liidu õigusaktides või riigi õiguses sätestatud eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes;

| d) | tootmise ja turu kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine
  ning kutseõppeprogrammide pakkumine toodete kvaliteedi, jälgitavuse ja toiduohutuse parandamiseks ning teadus- ja arendusalgatuste soodustamiseks
  ; [ME 74] |
| --- | --- |

d)

tootmise ja turu kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine
  ning kutseõppeprogrammide pakkumine toodete kvaliteedi, jälgitavuse ja toiduohutuse parandamiseks ning teadus- ja arendusalgatuste soodustamiseks
  ; [ME 74]

| e) | teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu parima toimimise metoodika arendamine, kaasa arvatud IKT valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu parima toimimise metoodika arendamine, kaasa arvatud IKT valdkonnas;

| f) | teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalik jätkusuutlike tarnete tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele; |
| --- | --- |

f)

teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalik jätkusuutlike tarnete tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele;

| fa) | praegu mitteturustatavate, märkimisväärse toiteväärtusega, tervetest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas; [ME 75] |
| --- | --- |

fa)

praegu mitteturustatavate, märkimisväärse toiteväärtusega, tervetest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas; [ME 75]

| g) | liikmete tegevuse ja tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning vajadusel sobivate meetmete võtmine selle tagamiseks. |
| --- | --- |

g)

liikmete tegevuse ja tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning vajadusel sobivate meetmete võtmine selle tagamiseks.

II   jagu

Tunnustamine

Artikkel 17

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine

1.
     Liikmesriigid võivad kalandus- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidena tunnustada kõiki kalandus- või vesiviljelussektori tootjarühmi, kes seda tunnustust taotlevad, tingimusel et:

| a) | nende majandustegevus liikmesriigi territooriumil või selle osal on piisav, pidades eelkõige silmas liikmete arvu ja turustatava toodangu mahtu; |
| --- | --- |

a)

nende majandustegevus liikmesriigi territooriumil või selle osal on piisav, pidades eelkõige silmas liikmete arvu ja turustatava toodangu mahtu;

| b) | neil on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus, nende ametlik peakorter asub liikmesriigi territooriumil ning nad on seal asutatud; |
| --- | --- |

b)

neil on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus, nende ametlik peakorter asub liikmesriigi territooriumil ning nad on seal asutatud;

| c) | nad on suutelised järgima artiklites 7 ja 10 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

c)

nad on suutelised järgima artiklites 7 ja 10 sätestatud eesmärke;

| d) | nad täidavad VI peatükis

  V peatükis
  sätestatud konkurentsieeskirju; ja [ME 76] |
| --- | --- |

d)

nad täidavad VI peatükis

  V peatükis
  sätestatud konkurentsieeskirju; ja [ME 76]

| e) | neil ei ole asjaomasel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks.
  [ME 77] |
| --- | --- |

e)

neil ei ole asjaomasel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks.
  [ME 77]

| ea) | nad toimivad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevate üksikasjade osas läbipaistvalt. [ME 78] |
| --- | --- |

ea)

nad toimivad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevate üksikasjade osas läbipaistvalt. [ME 78]

1a.
     
  Liikmesriigid võivad seada tootjaorganisatsiooni tunnustamisele lisatingimusi. [ME 79]

1b.
     
  Määruse (EÜ) nr 104/2000 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioone loetakse tunnustatuks ka käesoleva määruse alusel. [ME 80]

1c.
     
  Tuleks võtta meetmeid, mis tagavad, et väikesemahulise kalapüügi sektori osalemine tootjaorganisatsioonides oleks asjakohane ja representatiivne. [ME 81]

Artikkel 18

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine

1.
     Liikmesriigid võivad tootmisharudevaheliste organisatsioonidena tunnustada kõiki nende territooriumil asutatud ja nõuetekohase taotluse esitanud rühmi, võttes arvesse liidu eeskirju eelkõige konkurentsi valdkonnas, tingimusel et kõnealused rühmad:

| a) | esindavad märkimisväärset osa vastava valdkonna või vastavate valdkondade vähemalt kahest järgnevast tegevusest: kalandus- ja vesiviljelustoodete
  , mille püük on toimunud liidu laevadel või need on toodetud liikmesriikides, või
  nende töötlemisel saadud toodete tootmine, turustamine ja töötlemine

  tootmisel, töötlemisel või turustamisel
  ; [ME 82] |
| --- | --- |

a)

esindavad märkimisväärset osa vastava valdkonna või vastavate valdkondade vähemalt kahest järgnevast tegevusest: kalandus- ja vesiviljelustoodete
  , mille püük on toimunud liidu laevadel või need on toodetud liikmesriikides, või
  nende töötlemisel saadud toodete tootmine, turustamine ja töötlemine

  tootmisel, töötlemisel või turustamisel
  ; [ME 82]

| b) | ei tegele ise kalandus-ja vesiviljelustoodete ning nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega; |
| --- | --- |

b)

ei tegele ise kalandus-ja vesiviljelustoodete ning nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega;

| c) | omavad liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilise isiku staatust, nende ametlik peakorter asub liikmesriigi territooriumil ning nad on seal asutatud; |
| --- | --- |

c)

omavad liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilise isiku staatust, nende ametlik peakorter asub liikmesriigi territooriumil ning nad on seal asutatud;

| d) | suudavad täita artiklis 15 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

d)

suudavad täita artiklis 15 sätestatud eesmärke;

| e) | arvestavad tarbijate huvidega; ja |
| --- | --- |

e)

arvestavad tarbijate huvidega; ja

| f) | ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist. |
| --- | --- |

f)

ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist.

1a.
     
  Olemasolevaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis vastavad kõikidele käesolevas artiklis sätestatud tingimustele, võib samuti tunnustada, isegi kui need on asutatud rakendusakti või seaduse alusel; [ME 83]

Artikkel 19

Liikmesriikide teostatavad kontrollid ja tunnustuse tühistamine

Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt, kas tootjaorganisatsioonid
  , tootjaorganisatsioonide liidud
  ja tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad artiklites 17 ja 18 sätestatud tunnustamise tingimustele ning tühistavad vajaduse korral neile antud tunnustuse. [ME 84]

Artikkel 20

Riikidevahelised tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid

Need liikmesriigid, kelle kodanikud on teise liikmesriigi territooriumil asutatud tootjaorganisatsiooni
  , tootjaorganisatsioonide liidu
  või tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmed, ning need liikmesriigid, kus asub eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidu ametlik peakorter, viivad koostöös asjaomaste liikmesriikidega sisse halduskoostöö, mis on vajalik asjaomase organisatsiooni või liidu tegevuse kontrollimiseks. [ME 85]

Artikkel 21

Kalapüügivõimaluste eraldamine

Tootjaorganisatsioon, mille liikmed on eri liikmesriikide kodanikud, või eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit peab oma ülesandeid täitma nii, et see ei piira selliste sätete kohaldamist, millega reguleeritakse kalapüügivõimaluste jaotamist liikmesriikide vahel vastavalt määruse (EL) nr .../20XX (16) artiklile 16.

Artikkel 22

Komisjoni teavitamine
  ja tootjaorganisatsioonide nimekirja avaldamine [ME 87]

Liikmesriigid teatavad komisjonile elektrooniliselt kõik tunnustuse andmise või tühistamise otsused

  Komisjon avaldab iga aasta alguses eelneval aastal tunnustuse saanud tootjaorganisatsioonide nimekirja, samuti nende organisatsioonide nimekirja, kelle tunnustus samal perioodil tühistati
  . [ME 88]

Artikkel 23

Komisjoni teostatavad kontrollid

Selleks, et tagada artiklites 17 ja 18 sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamise tingimuste täitmine, võib komisjon teostada kontrolle ning vajaduse korral nõuda

  nõuab
  , et liikmesriigid tühistaksid tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustuse. [ME 89]

Artikkel 24

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, et millega
  kehtestatakse tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemist toimimist, nende põhikirja, neile kohaldatavaid finants- ja eelarvesätteid ning nende liikmete kohustusi käsitlevad eeskirjad, samuti kõnealuste eeskirjade rakendamise tagamise ja määratavate rahaliste karistuste sätted. [ME 90]

| a) | muuta või täiendada artiklites 17 ja 18 osutatud tunnustamise tingimusi. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemist toimimist, nende põhikirja, finants- ja eelarvesätteid, liikmete kohustusi ning eeskirjade täitmise tagamise meetmeid, sealhulgas karistusi;
  [ME 91] |
| --- | --- |

a)

muuta või täiendada artiklites 17 ja 18 osutatud tunnustamise tingimusi. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemist toimimist, nende põhikirja, finants- ja eelarvesätteid, liikmete kohustusi ning eeskirjade täitmise tagamise meetmeid, sealhulgas karistusi;
  [ME 91]

| b) | kehtestada eeskirju nende kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta, mida liikmesriigid peavad teostama artiklite 20 ja 21 kohaselt.
  [ME 92] |
| --- | --- |

b)

kehtestada eeskirju nende kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta, mida liikmesriigid peavad teostama artiklite 20 ja 21 kohaselt.
  [ME 92]

Artikkel 25

Rakendusaktid

1.   Komisjon võtab vastu rakendusakte seoses järgnevaga:

| a) | tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima seoses tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 17 ja 18 või sellise tunnustuse tühistamisega vastavalt artiklile 19; |
| --- | --- |

a)

tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima seoses tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 17 ja 18 või sellise tunnustuse tühistamisega vastavalt artiklile 19;

| b) | vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 22 kohaselt kõik tunnustuse andmise või tühistamise otsused; |
| --- | --- |

b)

vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 22 kohaselt kõik tunnustuse andmise või tühistamise otsused;

| ba) | eeskirjade kehtestamine nende kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta, mida liikmesriigid on kohustatud artikli 20 kohaselt teostama. [ME 93] |
| --- | --- |

ba)

eeskirjade kehtestamine nende kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta, mida liikmesriigid on kohustatud artikli 20 kohaselt teostama. [ME 93]

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusele.

III   jagu

Eeskirjade kehtivusala laiendamine

Artikkel 26

Tootjaorganisatsioonide
  ja tootjaorganisatsioonide liitude
  eeskirjade kehtivusala laiendamine [ME 94]

1.   Liikmesriik võib tootjaorganisatsiooni
  või tootjaorganisatsioonide liidu
  siseselt kokkulepitud eeskirjad muuta kohustuslikuks organisatsiooni
  või liitu
  mittekuuluvatele tootjatele, kes turustavad üht või mitut toodet valdkonnas, kus tootjaorganisatsioon
  või tootjaorganisatsioonide liit
  on representatiivne, tingimusel et: [ME 95]

| a) | tootjaorganisatsiooni
  või tootjaorganisatsioonide liitu
  käsitatakse representatiivsena ühes liikmesriigis tootmise ja turustamise alal
  , sealhulgas, kui asjakohane, väikesemahulise ja rannalähedase sektori puhul,
  ning organisatsioon esitab riigi pädevatele asutustele vastava taotluse; [ME 96] |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsiooni
  või tootjaorganisatsioonide liitu
  käsitatakse representatiivsena ühes liikmesriigis tootmise ja turustamise alal
  , sealhulgas, kui asjakohane, väikesemahulise ja rannalähedase sektori puhul,
  ning organisatsioon esitab riigi pädevatele asutustele vastava taotluse; [ME 96]

| b) | eeskirjad, mille kehtivusala laiendatakse, käsitlevad artikli 8 punktides a kuni e sätestatud tootjaorganisatsioonide rakendatavat ühte või mitut meedet; ja |
| --- | --- |

b)

eeskirjad, mille kehtivusala laiendatakse, käsitlevad artikli 8 punktides a kuni e sätestatud tootjaorganisatsioonide rakendatavat ühte või mitut meedet; ja

| ba) | säilivad ettevõtjatevahelise vaba konkurentsi eeskirjad. [ME 97] |
| --- | --- |

ba)

säilivad ettevõtjatevahelise vaba konkurentsi eeskirjad. [ME 97]

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse kalandussektori tootjaorganisatsiooni representatiivsena, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 65 %

  30 %
  valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek laiendada eeskirjade kehtivusala. [ME 98]

3.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse vesiviljelussektori tootjaorganisatsiooni esindavana, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 40 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek eeskirju laiendada.
  [ME 99]

4.   Tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele tootjatele laiendatavaid eeskirju kohaldatakse minimaalselt 90 päeva

  30 päeva
  ja maksimaalselt 12 kuud. [ME 100]

Artikkel 27

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirjade kehtivusala laiendamine

1.   Liikmesriik võib mõned tootmisharudevahelise organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused muuta teatavas valdkonnas või teatavates valdkondades kohustuslikuks ettevõtjatele, kes ei kuulu kõnealusesse organisatsiooni, tingimusel et:

| a) | tootmisharudevahelise organisatsiooni poolt on ellu viidud vähemalt 65 % vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, turustamine või töötlemine eelneva aasta jooksul liikmesriigi vastavas valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab riigi pädevatele asutustele vastava taotluse; ja |
| --- | --- |

a)

tootmisharudevahelise organisatsiooni poolt on ellu viidud vähemalt 65 % vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, turustamine või töötlemine eelneva aasta jooksul liikmesriigi vastavas valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab riigi pädevatele asutustele vastava taotluse; ja

| b) | muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 16 punktides a kuni f sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid. |
| --- | --- |

b)

muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 16 punktides a kuni f sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid.

2.   Eeskirjade kehtivusala laiendatakse maksimaalselt kolmeks aastaks.

Artikkel 28

Kohustus

Eeskirjade kehtivusala laiendamisel organisatsiooni mittekuuluvatele isikutele vastavalt artiklitele 26 ja 27 võivad asjaomased liikmesriigid otsustada, et organisatsiooni mittekuuluvad isikud on kohustatud tasuma tootjaorganisatsioonile või tootmisharudevahelisele organisatsioonile täielikult või osaliselt summa, mis vastab selle liikmete tehtud ja eeskirjade kehtivusala laiendamisest tingitud kuludele.

Artikkel 29

Komisjoni luba

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni eeskirjadest, mille nad kavatsevad

  otsustavad
  teha artiklite 26 ja 27 kohaselt teatava valdkonna või teatavate valdkondade kõigile tootjatele või ettevõtjatele kohustuslikuks. [ME 101]

2.   Komisjon võtab vastu otsuse, millega kiidetakse liikmesriigi teavitatud eeskirjade kehtivusala laiendamine heaks, kui:

| a) | on täidetud artiklite 26 ja 27 sätted; |
| --- | --- |

a)

on täidetud artiklite 26 ja 27 sätted;

| b) | on täidetud konkurentsieeskirju käsitleva VI peatüki sätted; |
| --- | --- |

b)

on täidetud konkurentsieeskirju käsitleva VI peatüki sätted;

| c) | laiendamine ei ohusta vaba kaubandust; ja |
| --- | --- |

c)

laiendamine ei ohusta vaba kaubandust; ja

| d) | ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

d)

ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist.

3.   Kahe kuu

  Viieteistkümne päeva
  jooksul pärast teate saamist teeb komisjon otsuse, kiites laiendamise heaks või sellest keeldudes, ning teatab sellest liikmesriikidele. Kui komisjon ei ole teinud otsust kahe kuu

  viieteistkümne päeva
  jooksul, loetakse, et komisjon on eeskirjade kehtivusala laiendamise heaks kiitnud. [ME 102]

Artikkel 30

Loa tühistamine

Komisjon võib teostada kontrolli ja eeskirjade laiendamise loa tühistada, leides, et mõni loa andmise tingimustest ei ole täidetud. Komisjon teatab sellest liikmesriikidele.

Artikkel 31

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestab artikli 29 lõikes 1 nimetatud teate vormi ja menetlust käsitlevad eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusele.

IV   jagu

Tootmise ja turustamise planeerimine

Artikkel 32

Tootmis- ja turustamiskava

1.   Iga tootjaorganisatsioon esitab
  kooskõlas komisjonilt saadud suunistega
  oma riigi pädevatele asutustele tootmis- ja turustamiskava, milles kirjeldab, kuidas ta kavatseb saavutada a
  rtiklites 3, 7 ja 10
  sätestatud eesmärgid. [ME 103]

2.   Kava kiidab heaks liikmesriik. Pärast kava heakskiitmist hakkab tootjaorganisatsioon kava viivitamata rakendama.

3.   Tootjaorganisatsioonid võivad tootmis- ja turustamiskava muuta ning muudatus esitatakse heakskiitmiseks liikmesriigi pädevatele asutustele.

4.   Tootjaorganisatsioon koostab lõikes 1 osutatud tootmis-ja turustamiskava alusel oma tegevuse kohta aastaaruande ja esitab selle liikmesriigi pädevatele asutustele.

5.   Liikmesriigid teostavad kontrolle selle tagamiseks, et tootjaorganisatsioonid täidavad käesolevas artiklis sätestatud kohustusi. Kui liikmesriik tuvastab
  rikkumise, võib ta otsustada tunnustuse tühistada. [ME 104]

Artikkel 33

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse artikli 32 lõikes 1 osutatud tootmis- ja turustamiskava sisu käsitlevad eeskirjad.

Artikkel 34

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse artiklis 32 osutatud tootmis- ja turustamiskava esitamise kord ja tähtajad, mida peavad järgima tootjaorganisatsioonid ning kõnealuse kava heakskiitmise kord ja tähtajad, mida peavad järgima liikmesriigid. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusega.

V   jagu

Turgude stabiliseerimine

Artikkel 35

Ladustamismehhanism

Tootjaorganisatsioonid võivad rahastada

  kaasrahastada
  II lisas loetletud kalandustoodete ladustamist, tingimusel et: [ME 105]

| a) | tooted on pandud müüki tootjaorganisatsioonide poolt, kuid artiklis 36 osutatud käivitushinnaga ei ole neile leitud ostjat; |
| --- | --- |

a)

tooted on pandud müüki tootjaorganisatsioonide poolt, kuid artiklis 36 osutatud käivitushinnaga ei ole neile leitud ostjat;

| b) | tooted vastavad artikli 39 kohaselt vastuvõetud turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed; |
| --- | --- |

b)

tooted vastavad artikli 39 kohaselt vastuvõetud turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed;

| c) | tooteid stabiliseeritakse või töödeldakse külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise ning vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, ning ladustatakse. Eespool loetletud toiminguga võivad kaasneda fileerimine või tükeldamine ja vajaduse korral pea eemaldamine; |
| --- | --- |

c)

tooteid stabiliseeritakse või töödeldakse külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise ning vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, ning ladustatakse. Eespool loetletud toiminguga võivad kaasneda fileerimine või tükeldamine ja vajaduse korral pea eemaldamine;

| d) | ladustatud tooted viiakse hiljem uuesti turule inimtoiduks; ja |
| --- | --- |

d)

ladustatud tooted viiakse hiljem uuesti turule inimtoiduks; ja

| da) | miinimum- ja maksimumperiood II lisas loetletud kalandustoodete ladustamise rahastamiseks on selgelt kindlaks määratud. [ME 106] |
| --- | --- |

da)

miinimum- ja maksimumperiood II lisas loetletud kalandustoodete ladustamise rahastamiseks on selgelt kindlaks määratud. [ME 106]

Artikkel 36

Ladustamismehhanismi käivitushinnad

1.   Enne iga aasta algust võib iga tootjaorganisatsioon II lisas loetletud kalandustoodete
  ning samuti vesiviljelustoodete
  puhul teha ettepaneku artiklis 35 osutatud ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. [ME 107]

2.   Käivitushind ei või ületada 80 % kõnealuse toote kaalutud keskmisest hinnast, mis on registreeritud asjaomase tootjaorganisatsiooni tegevusvaldkonnas käivitushinna kehtestamise aastale vahetult eelnenud kolme aasta jooksul.

3.   Käivitushinna kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta järgmist:

| a) | tootmise ja nõudluse suundumused; |
| --- | --- |

a)

tootmise ja nõudluse suundumused;

| b) | turuhindade stabiliseerimine; |
| --- | --- |

b)

turuhindade stabiliseerimine;

| c) | turgude lähendamine; |
| --- | --- |

c)

turgude lähendamine;

| d) | tootjate sissetulekud; ja |
| --- | --- |

d)

tootjate sissetulekud; ja

| e) | tarbijate huvid. |
| --- | --- |

e)

tarbijate huvid.

4.   Oma territooriumil tunnustatud tootjaorganisatsioonide ettepanekute analüüsi järel määravad liikmesriigid kindlaks tootjaorganisatsioonide kohaldatavad käivitushinnad. Kõnealused hinnad kehtestatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimuste kohaselt. Hinnad tehakse avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 37

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad artikli 36 lõike 4 kohaselt liikmesriikide poolt käivitushinna avaldamise vorm. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusega.

VI   jagu

Ühisfond

Artikkel 38

Ühisfond

| -1. | Tootjaorganisatsioonide ja nende liitude standardite parandamise kavade koostamist, ümberkorraldamist ja elluviimist rahastatakse Euroopa Kalandus- ja Merendusfondist. [ME 108] |
| --- | --- |

-1.

Tootjaorganisatsioonide ja nende liitude standardite parandamise kavade koostamist, ümberkorraldamist ja elluviimist rahastatakse Euroopa Kalandus- ja Merendusfondist. [ME 108]

| 1. | Iga tootjaorganisatsioon

  Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
  võib luua ühisfondi, mida kasutatakse üksnes

  kasutada
  järgmiste meetmete rahastamiseks: [ME 109]







  a) | liikmesriikide poolt artikli 32 kohaselt heakskiidetud tootmis- ja turustamiskavad; |
| --- | --- | --- |

1.

Iga tootjaorganisatsioon

  Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
  võib luua ühisfondi, mida kasutatakse üksnes

  kasutada
  järgmiste meetmete rahastamiseks: [ME 109]

a)

liikmesriikide poolt artikli 32 kohaselt heakskiidetud tootmis- ja turustamiskavad;

| b) | artiklite 35 ja 36 kohaselt kehtestatud ladustamismehhanism. |
| --- | --- |

b)

artiklite 35 ja 36 kohaselt kehtestatud ladustamismehhanism.

| 1a. | Ühises turukorralduses ettenähtud vahendite, sh ühisfondi rahastamine toimub Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi kaudu, ilma et see piiraks kehtestatavate kaasrahastamismäärade suurust. [ME 110] |
| --- | --- |

1a.

Ühises turukorralduses ettenähtud vahendite, sh ühisfondi rahastamine toimub Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi kaudu, ilma et see piiraks kehtestatavate kaasrahastamismäärade suurust. [ME 110]

III   peatükk

Turustusnormid

Artikkel 39

Turustusnormide kehtestamine

1.   I lisas loetletud inimtoiduks mõeldud toodete suhtes
  , sõltumata nende päritolust (liit või imporditud),
  võib kehtestada ühised turustusnormid. [ME 111]

2.   Lõikes 1 osutatud normid võivad eelkõige olla seotud järgnevaga:

| a) | turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades kooskõlas määruse (EL) nr .../20XX (17) artikli 15 lõikes 3

  lõikes 2
  osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudega; [ME 112] |
| --- | --- |

a)

turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades kooskõlas määruse (EL) nr .../20XX (17) artikli 15 lõikes 3

  lõikes 2
  osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudega; [ME 112]

| aa) | liigitamine kvaliteedi, suuruse, kaalu ja esitusviisi alusel; [ME 113] |
| --- | --- |

aa)

liigitamine kvaliteedi, suuruse, kaalu ja esitusviisi alusel; [ME 113]

| b) | konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

b)

konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira järgmist:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (18); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (18);

| b) | nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (19) ning |
| --- | --- |

b)

nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (19) ning

| c) | määrus (EÜ) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

c)

määrus (EÜ) nr 1224/2009.

Artikkel 40

Turustusnormide täitmine

1.   Tooteid, mille suhtes on kehtestatud turustusnormid, võib liidus inimtoiduks turustada üksnes kõnealuste normide kohaselt.
  Käesolevat sätet kohaldatakse ka kõikide imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. [ME 114]

2.   Liikmesriigid kontrollivad, kas tooted, mille suhtes kohaldatakse ühiseid turustusnorme, vastavad kõnealustele normidele. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal.

3.   Kõiki lossitud kalandustooteid, sealhulgas turustusnormidele mittevastavaid tooteid, võib liikmesriikide vastutusel jagada tasuta liidus asutatud heategevusühingutele või isikutele, kellel on vastavalt liikmesriigi õigusaktidele õigus saada sotsiaalabi.

Artikkel 40a

Tervishoiu- ja hügieeninõuded

Selleks et vältida ebaausat konkurentsi liidu turul, peavad imporditud tooted vastama samadele hügieeni- ja tervishoiunõuetele, mida nõutakse liidu toodete puhul, samuti tuleb nende suhtes kohaldada samu kontrollimeetmeid, sh täieliku jälgitavuse nõuet. Põhjalikud kontrollid nii piiril kui ka päritolukohas peavad tagama kõnealuste normide täitmise. [ME 116]

Artikkel 41

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks artikli 39 lõikes 1 osutatud ühised turustusnormid seoses kvaliteedi, suuruse või kaalu, pakendamise, esitusviisi ja märgistamisega ning, kui normide rakendamisest saadud kogemused nõuavad, muudetakse neid, tagades samas, et normid määratakse kindlaks õiglasel ja läbipaistval viisil.

IV   peatükk

Tarbijate teavitamine

Artikkel 42

Kohustuslik teave

1.   I lisa punktides a, b, c ja e osutatud ning liidus turustatavaid kalandus- ja vesiviljelustooteid võib
  geograafilisest
  päritolust olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomasel märgistusel või etiketil esitatakse:

  on esitatud kohustuslik toidualane teave, mis on täpsustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (toidualase teabe esitamise kohta tarbijatele) (20) IV peatükis.

1a.
     
  Märgistusel või etiketil esitatakse ka järgmised andmed: [ME 117]

| a) | liigi tootenimetus; |
| --- | --- |

a)

liigi tootenimetus;

| b) | tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „... püütud ...” või „... püütud mageveekogust ...” või „... kasvatatud ...”
  , sealhulgas püütud kalade puhul kasutatud püünise liik, nagu on määratletud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas
  ; [ME 167] |
| --- | --- |

b)

tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „... püütud ...” või „... püütud mageveekogust ...” või „... kasvatatud ...”
  , sealhulgas püütud kalade puhul kasutatud püünise liik, nagu on määratletud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas
  ; [ME 167]

| c) | konkreetne kalavaru ja
  piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud; [ME 118] |
| --- | --- |

c)

konkreetne kalavaru ja
  piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud; [ME 118]

| d) | värskelt müümiseks mõeldud toodete puhul kalandustoodete lossimise kuupäev
  või vesiviljelustoodete püügikuupäev; [ME 119] |
| --- | --- |

d)

värskelt müümiseks mõeldud toodete puhul kalandustoodete lossimise kuupäev
  või vesiviljelustoodete püügikuupäev; [ME 119]

| e) | teave selle kohta, kas toode on värske või sulatatud

  märge „sulatatud toode” külmutatud toodete puhul, mis pannakse otse uuesti müüki värskena, koos kvaliteedikontrolli liigitustähisega, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1169/2011 lisade V ja VI ning rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 68 lõigete 3 ja 4 kohaldamist
  . [ME 120] |
| --- | --- |

e)

teave selle kohta, kas toode on värske või sulatatud

  märge „sulatatud toode” külmutatud toodete puhul, mis pannakse otse uuesti müüki värskena, koos kvaliteedikontrolli liigitustähisega, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1169/2011 lisade V ja VI ning rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 68 lõigete 3 ja 4 kohaldamist
  . [ME 120]

2.   I lisa punktides h ja i osutatud ning liidus turustatavaid kalandus- ja vesiviljelustooteid võib päritolust olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomasel märgistusel või etiketil esitatakse:

| a) | liigi tootenimetus; |
| --- | --- |

a)

liigi tootenimetus;

| b) | tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „... püütud ...” või „... püütud mageveekogust ...” või „... kasvatatud ...”; |
| --- | --- |

b)

tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „... püütud ...” või „... püütud mageveekogust ...” või „... kasvatatud ...”;

| c) | piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud.
  [ME 121] |
| --- | --- |

c)

piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud.
  [ME 121]

3.   Lõikes 1a osutatud teave peab olema selge ja eristatav.

4.   Lõigete 1a ja 3 kohaldamine ei piira

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (21) kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (21) kohaldamist;

| b) | nõukogu 21. juuni 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 2136/89 (millega sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid) (22) kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 21. juuni 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 2136/89 (millega sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid) (22) kohaldamist;

| c) | nõukogu 9. juuni 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 1536/92 (millega sätestatakse tuuni- ja pelamiidikonservide ühised turustusnormid) (23) kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

nõukogu 9. juuni 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 1536/92 (millega sätestatakse tuuni- ja pelamiidikonservide ühised turustusnormid) (23) kohaldamist;

| ca) | nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (24) kohaldamist. [ME 122] |
| --- | --- |

ca)

nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (24) kohaldamist. [ME 122]

Artikkel 42a

Aruanne ökomärgise kohta

Pärast sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon 1. jaanuariks 2015 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos ettepanekuga luua Euroopa Liidu tasandil ökomärgise süsteem kalandustoodetele. Aruandes käsitletakse võimalikke miinimumnõudeid, mis tuleb täita, et saada luba kõnealuste ökomärgiste kasutamiseks. [ME 123]

Artikkel 43

Tootenimetus

Artikli 42 lõike 1a punkti a kohaldamisel koostavad ja avaldavad liikmesriigid oma territooriumil heakskiidetud tootenimetuste loetelu. Loetelus esitatakse:

| a) | iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile; [ME 124] |
| --- | --- |

a)

iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile; [ME 124]

| b) | liigi nimi liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

b)

liigi nimi liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes;

| c) | vajaduse korral
  lisaks punktides a ja b esitatud nimedele
  mõni muu
  nimi, mis on
  kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud nimi. [ME 125] |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral
  lisaks punktides a ja b esitatud nimedele
  mõni muu
  nimi, mis on
  kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud nimi. [ME 125]

Artikkel 44

Märge püügi-
  , kasvatus-
  või tootmispiirkonna

  viljeluspiirkonna
  kohta [ME 126]

1.   Artikli 42 lõike 1a punkti c kohane
  päritolu kajastav
  märge
  , s.t toote
  püügi- või tootmispiirkonna

  kasvatuskoha
  kohta
  ,
  hõlmab järgmist teavet: [ME 127]

| a) | merest püütud kalandustoodete puhul:






  i) | FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva püügipiirkonna, alapiirkonna või rajooni nimi
  , sealhulgas selle ranniku ja geograafilise piirkonna nimetus tarbijale arusaadavas sõnastuses
  ; [ME 128] |
| --- | --- | --- |

a)

merest püütud kalandustoodete puhul:

i)

FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva püügipiirkonna, alapiirkonna või rajooni nimi
  , sealhulgas selle ranniku ja geograafilise piirkonna nimetus tarbijale arusaadavas sõnastuses
  ; [ME 128]

| ii) | märge selle kohta, kas kõnealused tooted on püütud liidu vetest või väljaspool neid; [ME 129] |
| --- | --- |

ii)

märge selle kohta, kas kõnealused tooted on püütud liidu vetest või väljaspool neid; [ME 129]

| iii) | merel püütud kalatoodete puhul, riik, mille lipu all püügilaev sõidab. [ME 130] |
| --- | --- |

iii)

merel püütud kalatoodete puhul, riik, mille lipu all püügilaev sõidab. [ME 130]

| b) | mageveekogust püütud kalandustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile

  päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis
  , kust kõnealune toode pärineb; [ME 131] |
| --- | --- |

b)

mageveekogust püütud kalandustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile

  päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis
  , kust kõnealune toode pärineb; [ME 131]

| c) | vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode läbib viimase ja vähemalt kolmekuulise kasvatus- või viljelusetapi. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode läbib viimase ja vähemalt kolmekuulise kasvatus- või viljelusetapi.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud teabele võivad ettevõtjad märkida täpsema püügi- või tootmispiirkonna
  , ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaldamist
  . [ME 132]

Artikkel 45

Vabatahtlik lisateave

1.   Lisaks artikli 42 kohaselt nõutud kohustuslikule teabele võib vabatahtlikult esitada järgmist teavet
  , tingimusel et see on selge ja ühene
  : [ME 133]

| -a) | kalandus- või vesiviljelustoodete püügikuupäev; [ME 134] |
| --- | --- |

-a)

kalandus- või vesiviljelustoodete püügikuupäev; [ME 134]

| a) | keskkonnateave; |
| --- | --- |

a)

keskkonnateave;

| b) | eetikaalast või sotsiaalset teemat puudutav teave; |
| --- | --- |

b)

eetikaalast või sotsiaalset teemat puudutav teave;

| c) | andmed tootmismeetodite kohta; |
| --- | --- |

c)

andmed tootmismeetodite kohta;

| d) | andmed tootmistavade kohta; |
| --- | --- |

d)

andmed tootmistavade kohta;

| e) | andmed toote toiteväärtuse kohta; |
| --- | --- |

e)

andmed toote toiteväärtuse kohta;

| ea) | teave toote lossimise sadama kohta; [ME 135] |
| --- | --- |

ea)

teave toote lossimise sadama kohta; [ME 135]

| eb) | nende kalandus- või vesiviljelustoodete püügikuupäev, mille puhul ei ole artikli 42 kohaselt selle teabe lisamine kohustuslik. [ME 136] |
| --- | --- |

eb)

nende kalandus- või vesiviljelustoodete püügikuupäev, mille puhul ei ole artikli 42 kohaselt selle teabe lisamine kohustuslik. [ME 136]

2.   Vabatahtlikku teavet ei esitata nii, et see piiraks märgistusel või etiketil kohustusliku teabe jaoks olemasolevat pinda.

2a.
     
  Ei ole lubatud lisada vabatahtlikku teavet, mida ei ole võimalik kontrollida. [ME 137]

3.   Lõike 1 kohaldamine ei piira järgmiste liidu õigusaktide kohaldamist:

| a) | direktiiv 2000/13/EÜ; |
| --- | --- |

a)

direktiiv 2000/13/EÜ;

| b) | määrus (EL) nr 1169/2011; |
| --- | --- |

b)

määrus (EL) nr 1169/2011;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (25); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (25);

| d) | määrus (EÜ) nr 510/2006; |
| --- | --- |

d)

määrus (EÜ) nr 510/2006;

| e) | nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006, põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (26) ning |
| --- | --- |

e)

nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006, põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (26) ning

| f) | nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (27). |
| --- | --- |

f)

nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (27).

Artikkel 46

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonil on artikli 50 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et:

| a) | täiendada või muuta artikli 42 lõikes 1, artikli 42 lõikes 2 ning artiklites 43 ja 44 osutatud kohustuslikke teavitamisnõudeid, tagades samas, et kohustuslik teave esitatakse õiglasel ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

a)

täiendada või muuta artikli 42 lõikes 1, artikli 42 lõikes 2 ning artiklites 43 ja 44 osutatud kohustuslikke teavitamisnõudeid, tagades samas, et kohustuslik teave esitatakse õiglasel ja läbipaistval viisil;

| b) | kehtestada miinimumnõuded artikli 45 lõikes 1 osutatud ja ettevõtjate poolt vabatahtlikult esitatavale teabele, tagades samas, et vabatahtlike andmete esitamise tingimused on täpsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.
  [ME 138] |
| --- | --- |

b)

kehtestada miinimumnõuded artikli 45 lõikes 1 osutatud ja ettevõtjate poolt vabatahtlikult esitatavale teabele, tagades samas, et vabatahtlike andmete esitamise tingimused on täpsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.
  [ME 138]

V   peatükk

Konkurentsieeskirjad

Artikkel 47

Konkurentsieeskirjade kohaldamine

ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis käsitlevad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmist või turustamist, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 ja nende kohaldamiseks vajalikke määrusi ja direktiive.

Artikkel 48

Konkurentsieeskirjade kohaldamise erandid

1.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 47 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootjaorganisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis seonduvad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise või müügi või ühiste seadmete kasutamisega kõnealuste toodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks, ja mis:

| a) | on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

| b) | ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu; |
| --- | --- |

b)

ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu;

| c) | ei põhjusta liidu turgude mis tahes kujul jaotamist; |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta liidu turgude mis tahes kujul jaotamist;

| d) | ei välista konkurentsi; ja |
| --- | --- |

d)

ei välista konkurentsi; ja

| e) | ei ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

e)

ei ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

2.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 47 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootmisharudevaheliste organisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis:

| a) | on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

| b) | ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda; |
| --- | --- |

b)

ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda;

| c) | ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| d) | ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

d)

ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

| e) | ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes; ja |
| --- | --- |

e)

ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes; ja

| f) | ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

f)

ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks.

VI   peatükk

Turuteave

Artikkel 49

Turuteave

1.   Komisjon:

| a) | kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti

  pakub rahalist ja praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele, et luua üleriigilised elektroonilised andmebaasid ja turud, mille abil paremini kooskõlastada teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel
  ; [ME 139] |
| --- | --- |

a)

kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti

  pakub rahalist ja praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele, et luua üleriigilised elektroonilised andmebaasid ja turud, mille abil paremini kooskõlastada teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel
  ; [ME 139]

| b) | jälgib regulaarselt hindu liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi
  ja avaldab nende uuringute ja analüüside tulemused
  ; [ME 140] |
| --- | --- |

b)

jälgib regulaarselt hindu liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi
  ja avaldab nende uuringute ja analüüside tulemused
  ; [ME 140]

| c) | korraldab sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika; |
| --- | --- |

c)

korraldab sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika;

| ca) | korraldab kogu liitu hõlmava teavituskampaania, et suurendada tarbijate teadlikkust liidu eri sadamates lossitavate kalaliikide suurest mitmekesisusest ja teavitada liidu kodanikke eri liikide püügihooaegadest, koos kampaaniaga, mille käigus tutvustatakse uusi märgistusmeetmeid; [ME 141] |
| --- | --- |

ca)

korraldab kogu liitu hõlmava teavituskampaania, et suurendada tarbijate teadlikkust liidu eri sadamates lossitavate kalaliikide suurest mitmekesisusest ja teavitada liidu kodanikke eri liikide püügihooaegadest, koos kampaaniaga, mille käigus tutvustatakse uusi märgistusmeetmeid; [ME 141]

| cb) | tagab ühtlasi, et koolide põhi- ja keskastmes viiakse kogu liidus läbi teavituskampaaniaid, et lapsed ja noorukid ning nende õpetajad oleksid teadlikud kala tarbimise kasulikkusest ja tarbimiseks mõeldud kalaliikide suurest mitmekesisusest. [ME 142] |
| --- | --- |

cb)

tagab ühtlasi, et koolide põhi- ja keskastmes viiakse kogu liidus läbi teavituskampaaniaid, et lapsed ja noorukid ning nende õpetajad oleksid teadlikud kala tarbimise kasulikkusest ja tarbimiseks mõeldud kalaliikide suurest mitmekesisusest. [ME 142]

2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendab komisjon järgmisi meetmeid:

| a) | liidu õigusaktide kohaselt kogutud ning kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

a)

liidu õigusaktide kohaselt kogutud ning kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine;

| b) | asjakohase
  turuteabe asjakohasel tasandil

  kõikidele
  sidusrühmadele kättesaadavaks tegemine
  , sealhulgas ka selle teabe tarbijate käsutusse andmine kättesaadaval ja arusaadaval viisil
  . [ME 143] |
| --- | --- |

b)

asjakohase
  turuteabe asjakohasel tasandil

  kõikidele
  sidusrühmadele kättesaadavaks tegemine
  , sealhulgas ka selle teabe tarbijate käsutusse andmine kättesaadaval ja arusaadaval viisil
  . [ME 143]

3.   Liikmesriigid toetavad lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamist.

VII   peatükk

Menetlussätted

Artikkel 50

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites 13a, 24, 33 ja 41 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... (28).

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 13a, 24, 33 ja 41 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artiklite 13a, 24, 33 ja 41 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 51

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VIII   peatükk

Lõppsätted

Artikkel 52

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 artiklile 1 lisatakse järgmised sõnad:

„ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr ... (kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) (29). (30)

Artikkel 52a

Artikkel 52a

Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

Ilma et see piiraks IV peatüki kohaldamist, võib kalandus- ja vesiviljelustooteid ja nende pakendeid, mis on märgistatud või varustatud etikettidega enne ... (31), turustada ja müüa kuni varude lõppemiseni. [ME 144]

Ilma et see piiraks IV peatüki kohaldamist, võib kalandus- ja vesiviljelustooteid ja nende pakendeid, mis on märgistatud või varustatud etikettidega enne ... (31

Artikkel 53

Artikkel 53

Kehtetuks tunnistamine

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tunnistatakse kehtetuks. Artikleid 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 ning 39 kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2013.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 54

Artikkel 54

Läbivaatamine

Läbivaatamine

Komisjon esitab enne 2022. aasta

  2019. aasta
  lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. [ME 145]

2022. aasta

2019. aasta

[ME 145]

Artikkel 55

Artikkel 55

Jõustumine

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud artiklid 32, 35 ja 36, mida kohaldatakse alates
  1. jaanuarist 2014

  .
  Artikli 42 tarbijateabe sätteid kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1169/2011 jõustumise kuupäevaga. [ME 146]

välja arvatud artiklid 32, 35 ja 36, mida kohaldatakse alates
  1. jaanuarist 2014

Artikli 42 tarbijateabe sätteid kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1169/2011 jõustumise kuupäevaga.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

1

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

4

(5)  ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.

5

(6)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number, kuupäev ja ELT avaldamisviide (2011/0195(COD)).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

8

(9)  

  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

9

ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(10)  

  ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

10

ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

12

(13)  

  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

13

ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(14)  

  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

14

EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

17

(18)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

18

(19)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

19

(20)  

  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

20

ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(21)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

21

(22)  EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79.

22

(23)  EÜT L 163, 17.6.1992, lk 1.

23

(24)  

  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

24

ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(25)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

25

(26)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

26

(27)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

27

(28)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

28

(29)  ELT ...”.

29

(30)

30

| + | Käesoleva määruse number ja kuupäev. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse number ja kuupäev.

(31)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

31

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

Kolmapäev, 12. september 2012I LISA

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0301 | Eluskala |
| 0302 | Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha) |
| 0303 | Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha |
| 0304 | Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud |
| b) | 0305 | Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid |
| c) | 0306 | Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest |
| 0307 | Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide |
| d) | | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3: |
| | muud |
| | tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3: |
| 0511 91 10 | kalajäätmed |
| 0511 91 90 | muud |
| e) | 1212 20 00 | mere- ja muud vetikad |
| f) | | Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata): |
| 1504 10 | kalamaksaõli ja selle fraktsioonid |
| 1504 20 | kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli) |
| g) | 1603 00 | Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| h) | 1604 | Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad |
| i) | 1605 | Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| j) | | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte |
| 1902 20 | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| 1902 20 10 | mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid |
| k) | | Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned: |
| 2301 20 00 | inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| l) | | Loomasöödana kasutatavad tooted |
| 2309 90 | muud: |
| ex 2309 90 10 | kalamahl |
| kalajahu, |
| ümbertöötlemiseks mõeldud tuunikala, |
| määruse (EÜ) nr 104/2000 V lisas loetletud vesiviljelustoodete liigid, |
| liigid Sprattus sprattus ja Coryphaena hippurus [ME 147] |

CN-kood

Kauba kirjeldus

a)

0301

Eluskala

0302

Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha)

0303

Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

b)

0305

Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

c)

0306

Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

0307

Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide

d)

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3:

muud

tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3:

0511 91 10

kalajäätmed

0511 91 90

muud

e)

1212 20 00

mere- ja muud vetikad

f)

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata):

1504 10

kalamaksaõli ja selle fraktsioonid

1504 20

kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli)

g)

1603 00

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

h)

1604

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

i)

1605

Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

j)

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte

1902 20

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

1902 20 10

mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid

k)

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned:

2301 20 00

inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

l)

Loomasöödana kasutatavad tooted

2309 90

muud:

ex 2309 90 10

kalamahl

kalajahu,

ümbertöötlemiseks mõeldud tuunikala,

määruse (EÜ) nr 104/2000 V lisas loetletud vesiviljelustoodete liigid,

liigid Sprattus sprattus ja Coryphaena hippurus [ME 147]

Kolmapäev, 12. september 2012II LISA

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | harilik soomuslest (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | kammellased (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | lest (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  ja
  0302 31 90 | albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | heeringas liigist Clupea harengus |
| 0302 50 10 | tursk liigist Gadus morhua |
| 0302 61 10 | sardiinid liigist Sardina pilchardus |
| 0302 62 00 | kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  ja
  0302 65 50 | harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  ja
  0302 69 33 | meriahvenad (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | merlang (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | molvad (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | anšoovised (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | merluus liigist Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) |
| 0302 69 99 | raikalad (Raja spp., Ambrlyraja spp. ja Leucoraja spp.) |
| 0302 84 10 | Euroopa huntahven (Dicentrarchuslabrax) [ME 148] |
| ex 0307 41 10 | Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | merikeeled (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | harilik taskukrabi (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) |
| 0303 31 10 | süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  ja
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | merluusid perekonnast Merluccius spp. |
| 0303 79 71 | hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | krevetid sugukonnast Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  ja
  0307 49 38 | ebakalmaarid (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | kaheksajalad (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | lühiuimkalmaarid (Illex spp.) |
| 0303 41 10 | pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | kulduim-tuun (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | vööttuun (Katsuwomus pelamis) |
| 0303 45 10 | harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid |
| ex 0302 29 90 | väikesuulest (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  ja
  0302 35 90 | harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | merilatikad (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | putassuud (Micromesistius poutassou või Gadus poutassou) |
| ex 0302 69 99 | tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | ahvenaline (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | harilik meriangerjas (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | merikuked (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | stauriidid (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | kefaallased (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  ja
  ex 0304 19 99 | raid (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | suur kammkarp (Pecten maximus) |
| 0307 31 10 | Euroopa rannakarp (Mytilus spp.) [ME 150] |
| ex 0307 91 00 | tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | merikogerlane (Spondyliosoma cantharus) |
| hirvkalalased (Caproidae) |
| Euroopa kilu (Sprattus sprattus) |
| harilik kammeljas (Psetta maxima) |
| kiviahvenad (Dicentrarchus labrax) |
| põhjaatlandi hõbekala (Argentina Silus) |
| roosa ämblikkrabi (Maja brachydactela) |
| Euroopa homaar (Homarus gammarus) [ME 149] |

CN-kood

Kauba kirjeldus

0302 22 00

atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

harilik soomuslest (Limanda limanda)

0302 29 10

kammellased (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

lest (Platichthys flesus)

0302 31 10

ja

0302 31 90

albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

heeringas liigist Clupea harengus

0302 50 10

tursk liigist Gadus morhua

0302 61 10

sardiinid liigist Sardina pilchardus

0302 62 00

kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

ex 0302 64

makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus

0302 65 20

ja

0302 65 50

harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

ja

0302 69 33

meriahvenad (Sebastes spp.)

0302 69 41

merlang (Merlangius merlangus)

0302 69 45

molvad (Molva spp.)

0302 69 55

anšoovised (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

merluus liigist Merluccius merluccius

0302 69 81

merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.)

0302 69 99

raikalad (Raja spp., Ambrlyraja spp. ja Leucoraja spp.)

0302 84 10

Euroopa huntahven (Dicentrarchuslabrax) [ME 148]

ex 0307 41 10

Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

0302 23 00

merikeeled (Solea spp.)

0306 24 30

harilik taskukrabi (Cancer pagurus)

0306 29 30

norra salehomaarid (Nephorops norvegicus)

0303 31 10

süvalest (Reinhardtius hipoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

ja

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

merluusid perekonnast Merluccius spp.

0303 79 71

hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

mõõkkala (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

krevetid sugukonnast Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

ja

0307 49 38

ebakalmaarid (Loligo spp.)

0307 49 51

nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

kaheksajalad (Octopus spp.)

0307 99 11

lühiuimkalmaarid (Illex spp.)

0303 41 10

pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

kulduim-tuun (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

vööttuun (Katsuwomus pelamis)

0303 45 10

harilik tuun (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid

ex 0302 29 90

väikesuulest (Microstomus kitt)

0302 35 10

ja

0302 35 90

harilik tuun (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius)

0302 69 75

merilatikad (Brama spp.)

ex 0302 69 82

putassuud (Micromesistius poutassou või Gadus poutassou)

ex 0302 69 99

tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

suursilm-kuldvöötahven (Boops boops)

ex 0302 69 99

ahvenaline (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

harilik meriangerjas (Conger conger)

ex 0302 69 99

merikuked (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

stauriidid (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

kefaallased (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

ja

ex 0304 19 99

raid (Raja spp.)

ex 0302 69 99

lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

suur kammkarp (Pecten maximus)

0307 31 10

Euroopa rannakarp (Mytilus spp.) [ME 150]

ex 0307 91 00

tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

merikogerlane (Spondyliosoma cantharus)

hirvkalalased (Caproidae)

Euroopa kilu (Sprattus sprattus)

harilik kammeljas (Psetta maxima)

kiviahvenad (Dicentrarchus labrax)

põhjaatlandi hõbekala (Argentina Silus)

roosa ämblikkrabi (Maja brachydactela)

Euroopa homaar (Homarus gammarus) [ME 149]

Kolmapäev, 12. september 2012III LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 104/2000 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artiklid 1, 2, 3, 4, 5 |
| Artiklid 2, 3 | Artiklid 39, 40, 41 |
| Artikkel 4 | Artiklid 42, 43, 44, 45 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artiklid 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 |
| Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4, artikkel 6 | Artiklid 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 |
| Artikkel 7 | Artiklid 26, 28, 29, 30, 31 |
| Artikkel 8 | — |
| Artiklid 9, 10, 11, 12 | Artiklid 32, 33, 34, 38 |
| Artikkel 13 | Artiklid 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25 |
| Artikkel 14 | Artikli 48 lõige 2 |
| Artikkel 15 | Artikkel 27 |
| Artikkel 16 | Artiklid 28, 29, 30, 31 |
| Artiklid 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 | Artiklid 35, 36, 37, 38 |
| Artiklid 28, 29, 30, 31, 32, 33 | — |
| Artikkel 34 | Artiklid 22, 25, 37 |
| Artikkel 35 | — |
| Artikkel 36 | — |
| Artikkel 37 | Artiklid 50, 51 |
| Artiklid 38, 39 | Artikkel 51 |
| Artikkel 40 | — |
| Artikkel 41 | Artikkel 54 |
| Artikkel 42 | Artiklid 52, 53 |
| Artikkel 43 | Artikkel 55 |
| — | Artikkel 47 |
| — | Artikli 48 lõige 1 |
| — | Artikkel 49 |

Määrus (EÜ) nr 104/2000

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artiklid 1, 2, 3, 4, 5

Artiklid 2, 3

Artiklid 39, 40, 41

Artikkel 4

Artiklid 42, 43, 44, 45

Artikli 5 lõige 1

Artiklid 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13

Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4, artikkel 6

Artiklid 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25

Artikkel 7

Artiklid 26, 28, 29, 30, 31

Artikkel 8

—

Artiklid 9, 10, 11, 12

Artiklid 32, 33, 34, 38

Artikkel 13

Artiklid 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25

Artikkel 14

Artikli 48 lõige 2

Artikkel 15

Artikkel 27

Artikkel 16

Artiklid 28, 29, 30, 31

Artiklid 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27

Artiklid 35, 36, 37, 38

Artiklid 28, 29, 30, 31, 32, 33

—

Artikkel 34

Artiklid 22, 25, 37

Artikkel 35

—

Artikkel 36

—

Artikkel 37

Artiklid 50, 51

Artiklid 38, 39

Artikkel 51

Artikkel 40

—

Artikkel 41

Artikkel 54

Artikkel 42

Artiklid 52, 53

Artikkel 43

Artikkel 55

—

Artikkel 47

—

Artikli 48 lõige 1

—

Artikkel 49

---

Neljapäev, 13. september 2012

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/247

---

Neljapäev, 13. september 2012Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine ***

P7_TA(2012)0337

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE))

2013/C 353 E/44

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10475/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10475/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsust 2005/781/EÜ Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsust 2005/781/EÜ Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (1),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0181/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0268/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0268/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu pikendamiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu pikendamiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 295, 11.11.2005, lk 37.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/247

---

Neljapäev, 13. september 2012Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline teadus-ja tehnoloogiakoostöö leping ***

P7_TA(2012)0338

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE))

2013/C 353 E/45

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08283/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08283/2012),

| — | võttes arvesse 19. märtsil 2012. aastal allkirjastatud lepingu eelnõu (17318/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. märtsil 2012. aastal allkirjastatud lepingu eelnõu (17318/2011),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0122/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0122/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0267/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0267/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/248 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/248

---

Neljapäev, 13. september 2012Teatavate riikide väljajätmine kaubandussoodustustest***I

P7_TA(2012)0342

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD))

2013/C 353 E/46

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0598), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0598),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0305/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0207/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0207/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 13. september 2012P7_TC1-COD(2011)0260

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

olles toiminud seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Läbirääkimised majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks: | ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 16. detsembril 2007; |
| --- | --- | --- |

(1)

Läbirääkimised majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks:

ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 16. detsembril 2007;

| | ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika poole vahel jõudsid lõpule 17. detsembril 2007 (Kameruni Vabariik); |
| --- | --- |

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika poole vahel jõudsid lõpule 17. detsembril 2007 (Kameruni Vabariik);

| | ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 13. detsembril 2007; |
| --- | --- |

ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 13. detsembril 2007;

| | ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 7. detsembril 2007; |
| --- | --- |

ühelt poolt Côte d’Ivoire’i ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 7. detsembril 2007;

| | ühelt poolt Ida- ja Kesk-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 28. novembril 2007 (Seišelli Vabariik ja Zimbabwe Vabariik), 4. detsembril 2007 (Mauritiuse Vabariik), 11. detsembril 2007 (Komoori Liit ja Madagaskari Vabariik) ning 30. septembril 2008 (Sambia Vabariik); |
| --- | --- |

ühelt poolt Ida- ja Kesk-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 28. novembril 2007 (Seišelli Vabariik ja Zimbabwe Vabariik), 4. detsembril 2007 (Mauritiuse Vabariik), 11. detsembril 2007 (Komoori Liit ja Madagaskari Vabariik) ning 30. septembril 2008 (Sambia Vabariik);

| | ühelt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 23. novembril 2007 (Botswana Vabariik, Lesotho Kuningriik, Svaasimaa Kuningriik, Mosambiigi Vabariik) ja 3. detsembril 2007 (Namiibia Vabariik); |
| --- | --- |

ühelt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 23. novembril 2007 (Botswana Vabariik, Lesotho Kuningriik, Svaasimaa Kuningriik, Mosambiigi Vabariik) ja 3. detsembril 2007 (Namiibia Vabariik);

| | ühelt poolt Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 27. novembril 2007; |
| --- | --- |

ühelt poolt Ida-Aafrika Ühenduse partnerriikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 27. novembril 2007;

| | ühelt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 23. novembril 2007. |
| --- | --- |

ühelt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel jõudsid lõpule 23. novembril 2007.

| (2) | Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Belize, Botswana Vabariigi, Burundi Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Dominica Ühenduse, Dominikaani Vabariigi, Fidži Vabariigi, Ghana Vabariigi, Grenada, Guyana Vabariigi, Haiti Vabariigi, Jamaica, Kameruni Vabariigi, Kenya Vabariigi, Komoori Liidu, Lesotho Kuningriigi, Madagaskari Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Namiibia Vabariigi, Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriigi, Rwanda Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Sambia Vabariigi, Seišelli Vabariigi, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi (2) ning Zimbabwe Vabariigiga majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste lõpuleviimine võimaldas kanda need riigid nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1528/2007 (millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus) (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Belize, Botswana Vabariigi, Burundi Vabariigi, Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Dominica Ühenduse, Dominikaani Vabariigi, Fidži Vabariigi, Ghana Vabariigi, Grenada, Guyana Vabariigi, Haiti Vabariigi, Jamaica, Kameruni Vabariigi, Kenya Vabariigi, Komoori Liidu, Lesotho Kuningriigi, Madagaskari Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Mosambiigi Vabariigi, Namiibia Vabariigi, Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriigi, Rwanda Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Sambia Vabariigi, Seišelli Vabariigi, Suriname Vabariigi, Svaasimaa Kuningriigi, Tansaania Ühendvabariigi, Trinidadi ja Tobago Vabariigi, Uganda Vabariigi (2) ning Zimbabwe Vabariigiga majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste lõpuleviimine võimaldas kanda need riigid nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1528/2007 (millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus) (3) I lisasse.

| (3) | Botswana Vabariik, Burundi Vabariik, Côte d’Ivoire’i Vabariik, Fidži Vabariik, Ghana Vabariik, Haiti Vabariik, Kameruni Vabariik, Kenya Vabariik, Komoori Liit, Lesotho Kuningriik, Mosambiigi Vabariik, Namiibia Vabariik, Rwanda Vabariik, Sambia Vabariik, Svaasimaa Kuningriik, Tansaania Ühendvabariik, Uganda Vabariik ja Zimbabwe Vabariik ei ole astunud vajalikke samme oma vastavate majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Botswana Vabariik, Burundi Vabariik, Côte d’Ivoire’i Vabariik, Fidži Vabariik, Ghana Vabariik, Haiti Vabariik, Kameruni Vabariik, Kenya Vabariik, Komoori Liit, Lesotho Kuningriik, Mosambiigi Vabariik, Namiibia Vabariik, Rwanda Vabariik, Sambia Vabariik, Svaasimaa Kuningriik, Tansaania Ühendvabariik, Uganda Vabariik ja Zimbabwe Vabariik ei ole astunud vajalikke samme oma vastavate majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks.

| (4) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa muuta ja need riigid sellest välja jätta, pidades silmas kõnealuse määruse artikli 2 lõiget 3 ning eelkõige selle punkti b. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa muuta ja need riigid sellest välja jätta, pidades silmas kõnealuse määruse artikli 2 lõiget 3 ning eelkõige selle punkti b.

| (5) | Tagamaks, et partnerid oleks võimalik kiiresti kõnealuse määruse I lisasse ennistada, niipea kui nad on astunud vajalikud sammud oma vastavate majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks ja veel enne nende lepingute jõustumist, tuleks Euroopa komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses käesoleva määrusega I lisast välja jäetud riikide ennistamisega sinna lisasse. On eriti oluline, et Euroopa komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Euroopa Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, ajakohase ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta
  ,
  mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Komisjon peaks nendele koosolekutele kutsuma ka Euroopa Parlamendi eksperdid
  , [ME 1] |
| --- | --- |

(5)

Tagamaks, et partnerid oleks võimalik kiiresti kõnealuse määruse I lisasse ennistada, niipea kui nad on astunud vajalikud sammud oma vastavate majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks ja veel enne nende lepingute jõustumist, tuleks Euroopa komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses käesoleva määrusega I lisast välja jäetud riikide ennistamisega sinna lisasse. On eriti oluline, et Euroopa komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Euroopa Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, ajakohase ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta
  ,
  mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Komisjon peaks nendele koosolekutele kutsuma ka Euroopa Parlamendi eksperdid
  , [ME 1]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1528/2007 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 2a

  Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 2b, et muuta I lisa, ennistades sellesse AKV piirkonnad ja riigid, mis jäeti nimetatud lisast välja [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../... (4)
   (5)] ning mis on pärast oma I lisast väljajätmist astunud vajalikke samme oma vastavate majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks.

  Artikkel 2b


  Delegeeritud volituste rakendamine

  1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 2a osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest

  ... (6)

  .
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 2]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 2a osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. See jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikliga 2a, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe

  nelja
  kuu võrra pikendada. [ME 3] |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 2a

Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 2b, et muuta I lisa, ennistades sellesse AKV piirkonnad ja riigid, mis jäeti nimetatud lisast välja [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../... (4)
   (5)] ning mis on pärast oma I lisast väljajätmist astunud vajalikke samme oma vastavate majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks.

Artikkel 2b

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 2a osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates käesoleva määruse jõustumisest

  ... (6)

  .
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 2]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 2a osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. See jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikliga 2a, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe

  nelja
  kuu võrra pikendada. [ME 3]

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014

  2016
  . [ME 4]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 330, 9.12.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

3

(4)

4

| + | Käesoleva määruse number. |
| --- | --- |

+

Käesoleva määruse number.

(5)  ELT L ..., lk”.

5

(6)

6

| + | Käesoleva määruse jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

+

+

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

Neljapäev, 13. september 2012LISA

„I LISA

Läbirääkimised lõpule viinud piirkondade ja riikide loetelu artikli 2 lõike 2 tähenduses:

| | ANTIGUA JA BARBUDA |
| --- | --- |

ANTIGUA JA BARBUDA

| | BAHAMA ÜHENDUS |
| --- | --- |

BAHAMA ÜHENDUS

| | BARBADOS |
| --- | --- |

BARBADOS

| | BELIZE |
| --- | --- |

BELIZE

| | DOMINICA ÜHENDUS |
| --- | --- |

DOMINICA ÜHENDUS

| | DOMINIKAANI VABARIIK |
| --- | --- |

DOMINIKAANI VABARIIK

| | GRENADA |
| --- | --- |

GRENADA

| | GUYANA VABARIIK |
| --- | --- |

GUYANA VABARIIK

| | JAMAICA |
| --- | --- |

JAMAICA

| | MADAGASKARI VABARIIK |
| --- | --- |

MADAGASKARI VABARIIK

| | MAURITIUSE VABARIIK |
| --- | --- |

MAURITIUSE VABARIIK

| | PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIK |
| --- | --- |

PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIK

| | SAINT KITTSI JA NEVISE FÖDERATSIOON |
| --- | --- |

SAINT KITTSI JA NEVISE FÖDERATSIOON

| | SAINT LUCIA |
| --- | --- |

SAINT LUCIA

| | SAINT VINCENT JA GRENADIINID |
| --- | --- |

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

| | SEIŠELLI VABARIIK |
| --- | --- |

SEIŠELLI VABARIIK

| | SURINAME VABARIIK |
| --- | --- |

SURINAME VABARIIK

| | TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIK.” |
| --- | --- |

TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIK.”

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/252 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/252

---

Neljapäev, 13. september 2012Liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelised energiakokkulepped ***I

P7_TA(2012)0343

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD))

2013/C 353 E/47

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0540),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 194, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 194, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0235/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0264/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0264/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 68, 6.3.2012, lk. 65.

---

Neljapäev, 13. september 2012P7_TC1-COD(2011)0238

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid käsitleva teabevahetuse mehhanismi loomise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 994/2012/EL) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/254 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/254

---

Neljapäev, 13. september 2012Põllumajandustoodete kvaliteedikavad ***I

P7_TA(2012)0344

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD))

2013/C 353 E/48

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0733); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0733);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 118 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0423/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 118 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0423/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. mai 2011. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. mai 2011. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 25. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 25. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0266/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0266/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 114.

(2)  ELT C 192, 1.7.2011, lk 28.

---

Neljapäev, 13. september 2012P7_TC1-COD(2010)0353

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1151/2012) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 13. september 2012Seadusandliku resolutsiooni lisa

Nõukogu avaldus

„Nõukogu on võtnud teadmiseks, et Euroopa Parlamendi jaoks on oluline KPN ja KGT tähisega juustu tootmise haldamise süsteemi laiendamine muudele KPN ja KGT tähisega toodetele.

Nõukogu võtab endale kohustuse arutada KPN ja KGT tähisega toodete pakkumise juhtimise küsimust Euroopa Parlamendiga peetavate läbirääkimiste kontekstis, mille käigus käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika reformi käsitlevat komisjoni ettepanekut ühise turukorralduse kohta, mis sisaldab sätteid vahendite kohta, et reguleerida pakkumist põllumajandusturgudel.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/255 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/255

---

Neljapäev, 13. september 2012Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***I

P7_TA(2012)0345

Euroopa Parlamendi 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD)) (1)

2013/C 353 E/49

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[Muudatusettepanek nr 2]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (2)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule tagasi vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0194/2012).

(2)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

---

Neljapäev, 13. september 2012EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS nr .../2012

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna investorid on üha enam sihiks võtnud ka sotsiaalsed eesmärgid, mitte ainult rahalise kasu, on Euroopa Liidus tekkinud sotsiaalsete investeeringute turg, mille osa on sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfondid. Sellised investeerimisfondid annavad rahalisi vahendeid sotsiaalettevõtetele, mis suunavad ühiskondlikke muutusi, pakkudes innovatiivseid lahendusi sotsiaalprobleemidele
  , aidates näiteks leevendada finantskriisi sotsiaalseid tagajärgi
  ja panustades Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

(1)

Kuna investorid on üha enam sihiks võtnud ka sotsiaalsed eesmärgid, mitte ainult rahalise kasu, on Euroopa Liidus tekkinud sotsiaalsete investeeringute turg, mille osa on sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfondid. Sellised investeerimisfondid annavad rahalisi vahendeid sotsiaalettevõtetele, mis suunavad ühiskondlikke muutusi, pakkudes innovatiivseid lahendusi sotsiaalprobleemidele
  , aidates näiteks leevendada finantskriisi sotsiaalseid tagajärgi
  ja panustades Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse.

| (1a) | Käesolev määrus on osa sotsiaalettevõtluse algatusest, mille esitas komisjon oma 25. oktoobri 2011. aasta teatises „Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine”. |
| --- | --- |

(1a)

Käesolev määrus on osa sotsiaalettevõtluse algatusest, mille esitas komisjon oma 25. oktoobri 2011. aasta teatises „Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine”.

| (2) | On vaja kehtestada ühtne eeskirjade raamistik seoses nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
  (EuSEF)
  kasutamisega, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida ELi ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, millel on otsene negatiivne mõju siseturu heale toimimisele ja takistavad seda, kuna kõikjal ELis tegutseda soovivate fondide suhtes kohaldataks eri liikmesriikides eri eeskirju. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondiga seonduva investeerimisettepanekuga. Lisaks peaksid investorid olema suutelised võrdlema eri sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikaga. |
| --- | --- |

(2)

On vaja kehtestada ühtne eeskirjade raamistik seoses nimetuse „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond”
  (EuSEF)
  kasutamisega, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida ELi ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, millel on otsene negatiivne mõju siseturu heale toimimisele ja takistavad seda, kuna kõikjal ELis tegutseda soovivate fondide suhtes kohaldataks eri liikmesriikides eri eeskirju. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondiga seonduva investeerimisettepanekuga. Lisaks peaksid investorid olema suutelised võrdlema eri sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikaga.

| (3) | Vaja on võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad kaasata kapitali kogu liidu piires nimetuse „
  EuSEF
  ” all. Nende nõuetega peaks olema tagatud sellistesse fondidesse investeerida soovivate investorite usaldus. |
| --- | --- |

(3)

Vaja on võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad kaasata kapitali kogu liidu piires nimetuse „
  EuSEF
  ” all. Nende nõuetega peaks olema tagatud sellistesse fondidesse investeerida soovivate investorite usaldus.

| (3a) | Käesolevat määrust ei kohaldata kehtivate riiklike süsteemide suhtes, mis võimaldavad investeeringuid sotsiaalettevõtetesse ega kasuta nimetust „EuSEF”. |
| --- | --- |

(3a)

Käesolevat määrust ei kohaldata kehtivate riiklike süsteemide suhtes, mis võimaldavad investeeringuid sotsiaalettevõtetesse ega kasuta nimetust „EuSEF”.

| (4) | Nimetuse „
  EuSEF
  ” kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis peaks tagama nende nõuete otsese kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades siseriiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu ELis, mis tõstaks ka sotsiaalettevõtetele suunatud fondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning selliseid fonde reguleerivate sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade järgimise kulu fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(4)

Nimetuse „
  EuSEF
  ” kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis peaks tagama nende nõuete otsese kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades siseriiklike nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu ELis, mis tõstaks ka sotsiaalettevõtetele suunatud fondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning selliseid fonde reguleerivate sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade järgimise kulu fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele.

| (4a) | EuSEFi peaks olema võimalik valitseda kas väliselt või siseselt. Kui EuSEFi valitsetakse siseselt, on EuSEF ühtlasi ka valitseja ning peaks seepärast järgima kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid EuSEFi valitsejatele ning olema valitsejana registreeritud. Sisemiselt valitsetav EuSEF ei tohi olla muude ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ega eurofondide väline valitseja. |
| --- | --- |

(4a)

EuSEFi peaks olema võimalik valitseda kas väliselt või siseselt. Kui EuSEFi valitsetakse siseselt, on EuSEF ühtlasi ka valitseja ning peaks seepärast järgima kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid EuSEFi valitsejatele ning olema valitsejana registreeritud. Sisemiselt valitsetav EuSEF ei tohi olla muude ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ega eurofondide väline valitseja.

| (5) | Käesoleva määruse ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ning nende valitsejate suhtes kehtivate
  muude
  eeskirjade vahelise seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (4) artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud ELis ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (5),
  juhul kui kõnealused valitsejad valitsevad EuSEFi portfelle
  .
  Sellistel käesoleva määruse alusel registreeritud EuSEFi valitsejatel, kes on välised valitsejad, tohiks siiski lubada valitseda täiendavalt eurofonde, mille puhul on nõutav direktiivi 2009/65/EÜ kohane tegevusluba. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ning nende valitsejate suhtes kehtivate
  muude
  eeskirjade vahelise seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (4) artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud ELis ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (5),
  juhul kui kõnealused valitsejad valitsevad EuSEFi portfelle
  .
  Sellistel käesoleva määruse alusel registreeritud EuSEFi valitsejatel, kes on välised valitsejad, tohiks siiski lubada valitseda täiendavalt eurofonde, mille puhul on nõutav direktiivi 2009/65/EÜ kohane tegevusluba.

| (5a) | Lisaks
  kohaldatakse
  määrust ainult nende
  ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate
  suhtes,
  kelle
  valitsetavate varade kogumaht ei ületa
  direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis b nimetatud
  künnist.
  See tähendab, et käesoleva määruse alusel kohaldatava
  künnise arvutamiseks
  tuleb järgida direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise arvutamist
  .
  Need käesoleva määruse alusel registreeritud EuSEFi valitsejad, kelle varade kogumaht kasvab edaspidi üle direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kes seepärast peavad vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6 end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures, võivad jätkata nimetuse „EuSEF” kasutamist EuSEFi turustamisel liidus, tingimusel et nad järgivad kõnealuses direktiivis kehtestatud nõudeid ning jätkavad EuSEFi puhul alati teatavate käesolevas määruses sätestatud nimetuse „EuSEF” kasutamise nõuete järgimist. Seda kohaldatakse nii olemasolevate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kui ka künnise ületamise järel loodud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes. |
| --- | --- |

(5a)

Lisaks
  kohaldatakse
  määrust ainult nende
  ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate
  suhtes,
  kelle
  valitsetavate varade kogumaht ei ületa
  direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis b nimetatud
  künnist.
  See tähendab, et käesoleva määruse alusel kohaldatava
  künnise arvutamiseks
  tuleb järgida direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise arvutamist
  .
  Need käesoleva määruse alusel registreeritud EuSEFi valitsejad, kelle varade kogumaht kasvab edaspidi üle direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kes seepärast peavad vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6 end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures, võivad jätkata nimetuse „EuSEF” kasutamist EuSEFi turustamisel liidus, tingimusel et nad järgivad kõnealuses direktiivis kehtestatud nõudeid ning jätkavad EuSEFi puhul alati teatavate käesolevas määruses sätestatud nimetuse „EuSEF” kasutamise nõuete järgimist. Seda kohaldatakse nii olemasolevate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kui ka künnise ületamise järel loodud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes.

| (6) | Käesolevat määrust ei kohaldata, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust „
  EuSEF
  ”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi ELi eeskirju. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat määrust ei kohaldata, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust „
  EuSEF
  ”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi ELi eeskirju.

| (7) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide laadi, eelkõige portfelliettevõtjate kohta, millesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta.
  See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada EuSEFi muudest alternatiivsetest investeerimisfondidest, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud (nt väljaostud) ning mida ei püüta edendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide laadi, eelkõige portfelliettevõtjate kohta, millesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta.
  See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada EuSEFi muudest alternatiivsetest investeerimisfondidest, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud (nt väljaostud) ning mida ei püüta edendada käesoleva määrusega.

| (7a) | Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda käesoleva määruse kohaldamisalaga hõlmatavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ning selleks, et tagada keskendumine kapitali pakkumisele sotsiaalettevõtetele, tuleks Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde käsitada niisuguste fondidena, mis investeerivad vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast kõnealustesse ettevõtetesse. EuSEF'idel ei tohiks lubada investeerida rohkem kui 30 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse varadesse kui kvalifitseeruvatesse investeeringutesse. See tähendab, et mittekvalifitseeruvate investeeringute puhul peaks 30 % olema alati maksimaalne ülempiir ning 70 % tuleks reserveerida EuSEFi tegutsemise jooksul tehtavate kvalifitseeruvate investeeringute jaoks. Eelmainitud piirmäärasid tuleks arvutada investeeritavate summade põhjal, millest on maha arvatud kõik asjaomased kulud ning hoitav sularaha või raha ekvivalendid. Käesolevas määruses tuleks sätestada nimetatud investeeringute piiride arvutamiseks vajalikud üksikasjad. |
| --- | --- |

(7a)

Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda käesoleva määruse kohaldamisalaga hõlmatavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ning selleks, et tagada keskendumine kapitali pakkumisele sotsiaalettevõtetele, tuleks Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde käsitada niisuguste fondidena, mis investeerivad vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast kõnealustesse ettevõtetesse. EuSEF'idel ei tohiks lubada investeerida rohkem kui 30 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse varadesse kui kvalifitseeruvatesse investeeringutesse. See tähendab, et mittekvalifitseeruvate investeeringute puhul peaks 30 % olema alati maksimaalne ülempiir ning 70 % tuleks reserveerida EuSEFi tegutsemise jooksul tehtavate kvalifitseeruvate investeeringute jaoks. Eelmainitud piirmäärasid tuleks arvutada investeeritavate summade põhjal, millest on maha arvatud kõik asjaomased kulud ning hoitav sularaha või raha ekvivalendid. Käesolevas määruses tuleks sätestada nimetatud investeeringute piiride arvutamiseks vajalikud üksikasjad.

| (7b) | Vajaliku selguse ja kindluse tagamiseks peaks käesolevas määruses kehtestatama ka ühtsed kriteeriumid nende sotsiaalettevõtete kindlaksmääramiseks, mis on aktsepteeritavad kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad.
  Sotsiaalettevõte on sotsiaalmajanduse ettevõte, mille peamine eesmärk on avaldada pigem sotsiaalset mõju, kui toota omanikele või osanikele kasumit. Selline ettevõte pakub turul tooteid ja teenuseid ning kasutab oma kasumit esmaselt sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Ettevõtet juhitakse vastutustundlikult ja läbipaistvalt, kaasates eelkõige töötajaid, tarbijaid ja sidusrühmi, keda ettevõtte äritegevus mõjutab. |
| --- | --- |

(7b)

Vajaliku selguse ja kindluse tagamiseks peaks käesolevas määruses kehtestatama ka ühtsed kriteeriumid nende sotsiaalettevõtete kindlaksmääramiseks, mis on aktsepteeritavad kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad.
  Sotsiaalettevõte on sotsiaalmajanduse ettevõte, mille peamine eesmärk on avaldada pigem sotsiaalset mõju, kui toota omanikele või osanikele kasumit. Selline ettevõte pakub turul tooteid ja teenuseid ning kasutab oma kasumit esmaselt sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Ettevõtet juhitakse vastutustundlikult ja läbipaistvalt, kaasates eelkõige töötajaid, tarbijaid ja sidusrühmi, keda ettevõtte äritegevus mõjutab.

| (7c) | Kuna
  sotsiaalettevõtete peaeesmärk on positiivse sotsiaalse mõju saavutamine, mitte suurima võimaliku kasumi teenimine
  , tuleks
  määrusega
  edendada toetust üksnes kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele, kes keskenduvad
  mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamisele.
  Mõõdetav ja positiivne sotsiaalne mõju võib hõlmata teenuste osutamist sisserändajatele, kes on muidu tõrjutud, või marginaliseeritud rühmade tööturule naasmise võimaldamist tööhõive, toetuse või koolituse andmise abil. Need ettevõtted kasutavad oma
  kasumit
  peamise sotsiaalse eesmärgi
  saavutamiseks ning
  neid juhitakse
  vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Üldiselt kui erandlikel juhtudel kvalifitseeruv portfelliettevõtja soovib jaotada kasumi osanikele ja omanikele, siis peaks kvalifitseeruvas ettevõttes olema eelnevalt kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad, kuidas kasumit osanike ja omanike vahel jagatakse. Eeskirjades peaks olema sätestatud, et kasumi jaotamine ei kahjusta ettevõtte esmast sotsiaalset eesmärki. |
| --- | --- |

(7c)

Kuna
  sotsiaalettevõtete peaeesmärk on positiivse sotsiaalse mõju saavutamine, mitte suurima võimaliku kasumi teenimine
  , tuleks
  määrusega
  edendada toetust üksnes kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele, kes keskenduvad
  mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamisele.
  Mõõdetav ja positiivne sotsiaalne mõju võib hõlmata teenuste osutamist sisserändajatele, kes on muidu tõrjutud, või marginaliseeritud rühmade tööturule naasmise võimaldamist tööhõive, toetuse või koolituse andmise abil. Need ettevõtted kasutavad oma
  kasumit
  peamise sotsiaalse eesmärgi
  saavutamiseks ning
  neid juhitakse
  vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Üldiselt kui erandlikel juhtudel kvalifitseeruv portfelliettevõtja soovib jaotada kasumi osanikele ja omanikele, siis peaks kvalifitseeruvas ettevõttes olema eelnevalt kindlaks määratud menetlused ja eeskirjad, kuidas kasumit osanike ja omanike vahel jagatakse. Eeskirjades peaks olema sätestatud, et kasumi jaotamine ei kahjusta ettevõtte esmast sotsiaalset eesmärki.

| (8) | Sotsiaalettevõtete hulka kuulub suur hulk erineva õigusliku vormiga ettevõtteid, kes pakuvad sotsiaalteenuseid või tooteid haavatavatele
  ,
  marginaliseeritud
  , ebasoodsas olukorras või tõrjutud
  isikutele. Selliste teenuste alla kuulvad eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavaks tegemine, abi eakatele või puudega isikutele, lastehoiu korraldamine, juurdepääsu võimaldamine töökohtadele ja koolitusele ning sõltuvusprobleemidega tegelemine. Sotsiaalettevõtete hulka kuuluvad ka ettevõtted, mis kasutavad
  toodete või teenuste tootmisel viisi, mis kajastab nende sotsiaalset eesmärki
  , kuid mille tegevus võib jääda sotsiaalsete teenuste või toodete pakkumise valdkonnast välja. Sellised tegevused on sotsiaalne ja ametialane lõimumine töökohtadele juurdepääsu tagamise teel nendele isikutele, kes on viletsamas olukorras eelkõige ebapiisava kvalifikatsiooni või sotsiaalsete või ametialaste probleemide tõttu, millega kaasneb nende tõrjutus ja marginaliseerimine.
  Sellised tegevused võivad samuti puudutada sotsiaalse mõjuga keskkonnakaitset, näiteks saastetõrjet, ringlussevõttu ja taastuvenergiat. |
| --- | --- |

(8)

Sotsiaalettevõtete hulka kuulub suur hulk erineva õigusliku vormiga ettevõtteid, kes pakuvad sotsiaalteenuseid või tooteid haavatavatele
  ,
  marginaliseeritud
  , ebasoodsas olukorras või tõrjutud
  isikutele. Selliste teenuste alla kuulvad eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavaks tegemine, abi eakatele või puudega isikutele, lastehoiu korraldamine, juurdepääsu võimaldamine töökohtadele ja koolitusele ning sõltuvusprobleemidega tegelemine. Sotsiaalettevõtete hulka kuuluvad ka ettevõtted, mis kasutavad
  toodete või teenuste tootmisel viisi, mis kajastab nende sotsiaalset eesmärki
  , kuid mille tegevus võib jääda sotsiaalsete teenuste või toodete pakkumise valdkonnast välja. Sellised tegevused on sotsiaalne ja ametialane lõimumine töökohtadele juurdepääsu tagamise teel nendele isikutele, kes on viletsamas olukorras eelkõige ebapiisava kvalifikatsiooni või sotsiaalsete või ametialaste probleemide tõttu, millega kaasneb nende tõrjutus ja marginaliseerimine.
  Sellised tegevused võivad samuti puudutada sotsiaalse mõjuga keskkonnakaitset, näiteks saastetõrjet, ringlussevõttu ja taastuvenergiat.

| (8a) | Käesoleva määruse eesmärk on toetada liidu sotsiaalettevõtete kasvu. Investeeringud kolmandates riikides loodud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse võivad tuua Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidele rohkem kapitali ning tulla seega kasuks liidu sotsiaalettevõtetele. Siiski ei tohiks mitte mingitel tingimustel investeerida sellistesse kolmandate riikide portfelliettevõtjatesse, mis asuvad maksuparadiisides või koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides. |
| --- | --- |

(8a)

Käesoleva määruse eesmärk on toetada liidu sotsiaalettevõtete kasvu. Investeeringud kolmandates riikides loodud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse võivad tuua Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidele rohkem kapitali ning tulla seega kasuks liidu sotsiaalettevõtetele. Siiski ei tohiks mitte mingitel tingimustel investeerida sellistesse kolmandate riikide portfelliettevõtjatesse, mis asuvad maksuparadiisides või koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides.

| (8b) | EuSEFi ei tohiks asutada maksuparadiisis või koostööd mittetegevas jurisdiktsioonis, näiteks kolmandas riigis, mida iseloomustavad eelkõige maksude puudumine või nominaalsed maksud, nõuetekohase koostöökorra puudumine EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigi ja selle kolmanda riigi järelevalveasutuste vahel, kus sotsiaalettevõtlusfond on asutatud, või vähetulemuslik maksustamisalase teabe vahetus. EuSEF ei tohiks samuti investeerida jurisdiktsioonidesse, kus esineb eelmainitud kriteeriumeid. |
| --- | --- |

(8b)

EuSEFi ei tohiks asutada maksuparadiisis või koostööd mittetegevas jurisdiktsioonis, näiteks kolmandas riigis, mida iseloomustavad eelkõige maksude puudumine või nominaalsed maksud, nõuetekohase koostöökorra puudumine EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigi ja selle kolmanda riigi järelevalveasutuste vahel, kus sotsiaalettevõtlusfond on asutatud, või vähetulemuslik maksustamisalase teabe vahetus. EuSEF ei tohiks samuti investeerida jurisdiktsioonidesse, kus esineb eelmainitud kriteeriumeid.

| (8c) | EuSEFi valitsejad peaksid fondi tegutsemise jooksul suutma kaasata täiendavaid kapitalikohustusi. Selliseid täiendavaid kapitalikohustusi EuSEFi tegutsemise jooksul tuleks võtta arvesse, kui kaalutakse järgmisi investeeringuid muudesse kui kvalifitseeruvatesse varadesse. Täiendavad kapitalikohustused peaksid olema lubatud kooskõlas EuSEFi tingimustes või põhikirjas esitatud kriteeriumide ja tingimustega. |
| --- | --- |

(8c)

EuSEFi valitsejad peaksid fondi tegutsemise jooksul suutma kaasata täiendavaid kapitalikohustusi. Selliseid täiendavaid kapitalikohustusi EuSEFi tegutsemise jooksul tuleks võtta arvesse, kui kaalutakse järgmisi investeeringuid muudesse kui kvalifitseeruvatesse varadesse. Täiendavad kapitalikohustused peaksid olema lubatud kooskõlas EuSEFi tingimustes või põhikirjas esitatud kriteeriumide ja tingimustega.

| (9) | Võttes arvesse sotsiaalettevõtete spetsiifilisi rahastamisvajadusi, on vaja saavutada selgus selle kohta, mis liiki instrumente peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfond rahastamiseks kasutama. Seepärast
  kehtestatakse
  käesolevas määruses ▐ ühtsed eeskirjad aktsepteeritavate instrumentide kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfond võib investeerimisel kasutada, kaasa arvatud omakapitaliinstrumendid
  ja kvaasiomakapitali instrumendid
  , võlainstrumendid,
  näiteks lihtvekslid ja hoiusertifikaadid,
  investeeringud teistesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse
  , tagatisega või tagatiseta
  laenud
  ning toetused
  .
  Et vältida kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse tehtavate investeeringute vähenemist, peaks EuSEF tohtima investeerida teistesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse ainult siis, kui kõnealused fondid ei ole ise investeerinud rohkem kui 10 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse sotsiaalettevõtete spetsiifilisi rahastamisvajadusi, on vaja saavutada selgus selle kohta, mis liiki instrumente peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfond rahastamiseks kasutama. Seepärast
  kehtestatakse
  käesolevas määruses ▐ ühtsed eeskirjad aktsepteeritavate instrumentide kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfond võib investeerimisel kasutada, kaasa arvatud omakapitaliinstrumendid
  ja kvaasiomakapitali instrumendid
  , võlainstrumendid,
  näiteks lihtvekslid ja hoiusertifikaadid,
  investeeringud teistesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse
  , tagatisega või tagatiseta
  laenud
  ning toetused
  .
  Et vältida kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse tehtavate investeeringute vähenemist, peaks EuSEF tohtima investeerida teistesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse ainult siis, kui kõnealused fondid ei ole ise investeerinud rohkem kui 10 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse.

| (9a) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide põhitegevus on primaarinvesteeringute kaudu sotsiaalettevõtete rahastamine. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ei tohiks osaleda süsteemselt tähtsates pangandustegevustes väljaspool tavapärast regulatiivset usaldatavusnormatiivide õigusraamistikku (nn „varipangandus”). Samuti ei tohiks need järgida börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tüüpilisi strateegiaid, nagu finantsvõimendusega väljaostud. |
| --- | --- |

(9a)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide põhitegevus on primaarinvesteeringute kaudu sotsiaalettevõtete rahastamine. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ei tohiks osaleda süsteemselt tähtsates pangandustegevustes väljaspool tavapärast regulatiivset usaldatavusnormatiivide õigusraamistikku (nn „varipangandus”). Samuti ei tohiks need järgida börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tüüpilisi strateegiaid, nagu finantsvõimendusega väljaostud.

| (10) | Selleks et säilitada investeerimisportfelli vajalik paindlikkus, võib EuSEF investeerida ▐ muudesse varadesse peale kvalifitseeruvate investeeringute ulatuses, mis ei ületa ▐ mittekvalifitseeruvatele investeeringutele kehtestatud 30 %
  piiri
  . Sularaha ja raha
  ekvivalendi hoiuseid
  ei võeta
  kõnealuse piiri
  arvutamisel arvesse
  , sest sularaha ja raha ekvivalente ei käsitata investeeringutena
  .
  Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid peaksid tegema kogu oma portfelli ulatuses investeeringuid, mis on kooskõlas nende eetilise investeerimise strateegiaga, näiteks ei tohiks nad investeerida sellisesse relvatööstusse, mis võib rikkuda inimõigusi või hõlmab elektrooniliste jäätmete kaadamist. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et säilitada investeerimisportfelli vajalik paindlikkus, võib EuSEF investeerida ▐ muudesse varadesse peale kvalifitseeruvate investeeringute ulatuses, mis ei ületa ▐ mittekvalifitseeruvatele investeeringutele kehtestatud 30 %
  piiri
  . Sularaha ja raha
  ekvivalendi hoiuseid
  ei võeta
  kõnealuse piiri
  arvutamisel arvesse
  , sest sularaha ja raha ekvivalente ei käsitata investeeringutena
  .
  Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid peaksid tegema kogu oma portfelli ulatuses investeeringuid, mis on kooskõlas nende eetilise investeerimise strateegiaga, näiteks ei tohiks nad investeerida sellisesse relvatööstusse, mis võib rikkuda inimõigusi või hõlmab elektrooniliste jäätmete kaadamist.

| (11) | Selleks et tagada nimetuse „
  EuSEF
  ” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kõikjal ELis, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et seda nimetust võivad kasutada üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, kes täidavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada nimetuse „
  EuSEF
  ” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kõikjal ELis, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et seda nimetust võivad kasutada üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, kes täidavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu ELis käesolevas määruses sätestatud ühtseid kriteeriumeid.

| (12) | Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida niisugused fondid võivad kasutada. |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida niisugused fondid võivad kasutada.

| (13) | Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks olla lubatud fondi tasandil ▐ finantsvõimendus.
  EuSEFi valitsejad peaksid üksnes tohtima laenata, emiteerida võlakohustusi või anda tagatisi Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide tasandil, tingimusel et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega ega suurenda seega fondi riskipositsiooni üle märgitud kapitali. Selle lähenemisviisi raames ei suurenda fondi riskipositsiooni EuSEFi investorite sularaha ettemaksed, mis on nende investorite kapitalikohustustega täielikult kaetud ja mis peaksid seepärast olema lubatud. Samuti tuleks selleks, et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele laekunud, lubada lühiajalist laenamist, tingimusel et see ei ületa sissenõudmata märgitud kapitali. |
| --- | --- |

(13)

Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks olla lubatud fondi tasandil ▐ finantsvõimendus.
  EuSEFi valitsejad peaksid üksnes tohtima laenata, emiteerida võlakohustusi või anda tagatisi Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide tasandil, tingimusel et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega ega suurenda seega fondi riskipositsiooni üle märgitud kapitali. Selle lähenemisviisi raames ei suurenda fondi riskipositsiooni EuSEFi investorite sularaha ettemaksed, mis on nende investorite kapitalikohustustega täielikult kaetud ja mis peaksid seepärast olema lubatud. Samuti tuleks selleks, et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele laekunud, lubada lühiajalist laenamist, tingimusel et see ei ületa sissenõudmata märgitud kapitali.

| (14) | Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse
  üksnes
  investoritele, kellel on ▐ kogemused,
  teadmised
  ja
  asjatundlikkus investeerimisotsuste tegemisel ja nende riskide hindamisel
  , mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide vastu, tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid ▐ turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta
   (6)
  ▐. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse investeerimiseks piisavalt laia investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et sellistele fondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringuteks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu.
  Lisaks peaksid olema võimalikud investeeringud, mida EuSEFi valitseja valitsemisse kaasatud juhtivtöötajad, direktorid või töötajad teevad enda valitsetavasse EuSEFi, sest nad on sellistes investeeringutes osalemiseks piisavalt teadlikud. |
| --- | --- |

(14)

Tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse
  üksnes
  investoritele, kellel on ▐ kogemused,
  teadmised
  ja
  asjatundlikkus investeerimisotsuste tegemisel ja nende riskide hindamisel
  , mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide vastu, tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid ▐ turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta
   (6)
  ▐. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse investeerimiseks piisavalt laia investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et sellistele fondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringuteks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu.
  Lisaks peaksid olema võimalikud investeeringud, mida EuSEFi valitseja valitsemisse kaasatud juhtivtöötajad, direktorid või töötajad teevad enda valitsetavasse EuSEFi, sest nad on sellistes investeeringutes osalemiseks piisavalt teadlikud.

| (15) | Tagamaks, et nimetust „
  EuSEF
  ” kasutavad üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning EuSEFi valitseja ja investorite suhete kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada ka ühtsed tingimused huvide konflikti käsitlemiseks fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra. |
| --- | --- |

(15)

Tagamaks, et nimetust „
  EuSEF
  ” kasutavad üksnes need Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning EuSEFi valitseja ja investorite suhete kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada ka ühtsed tingimused huvide konflikti käsitlemiseks fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra.

| (15a) | Kui EuSEFi valitseja kavatseb delegeerida volitusi kolmandatele isikutele, ei tohiks fondivalitseja vastutust EuSEFi ja selle investorite ees mõjutada asjaolu, et EuSEFi valitseja on volitusi kolmandale isikule delegeerinud. Samas ei tohiks EuSEFi valitseja volitusi sellises ulatuses delegeerida, et teda ei saaks enam EuSEFi valitsejaks pidada ja ta muutuks fiktiivseks üksuseks. EuSEFi valitseja peaks jääma püsivalt vastutavaks delegeeritud volituste nõuetekohase täitmise ja käesoleva määrusega vastavuse tagamise eest. Volituste delegeerimine ei tohiks vähendada EuSEFi valitseja poolse järelevalve tõhusust, takistada EuSEFi valitseja tegutsemist või EuSEFi valitsemist selle investorite parimates huvides. |
| --- | --- |

(15a)

Kui EuSEFi valitseja kavatseb delegeerida volitusi kolmandatele isikutele, ei tohiks fondivalitseja vastutust EuSEFi ja selle investorite ees mõjutada asjaolu, et EuSEFi valitseja on volitusi kolmandale isikule delegeerinud. Samas ei tohiks EuSEFi valitseja volitusi sellises ulatuses delegeerida, et teda ei saaks enam EuSEFi valitsejaks pidada ja ta muutuks fiktiivseks üksuseks. EuSEFi valitseja peaks jääma püsivalt vastutavaks delegeeritud volituste nõuetekohase täitmise ja käesoleva määrusega vastavuse tagamise eest. Volituste delegeerimine ei tohiks vähendada EuSEFi valitseja poolse järelevalve tõhusust, takistada EuSEFi valitseja tegutsemist või EuSEFi valitsemist selle investorite parimates huvides.

| (16) | Positiivsete sotsiaalsete mõjude loomine lisaks investoritele rahalise kasu tootmisele on peamine tunnusjoon, mis iseloomustab sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfonde ja eristab neid muud liiki investeerimisfondidest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega nõuda, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kehtestavad menetlused kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeerimise kaudu saavutatavate positiivsete sotsiaalsete mõjude ▐ mõõtmiseks. |
| --- | --- |

(16)

Positiivsete sotsiaalsete mõjude loomine lisaks investoritele rahalise kasu tootmisele on peamine tunnusjoon, mis iseloomustab sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfonde ja eristab neid muud liiki investeerimisfondidest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega nõuda, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kehtestavad menetlused kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeerimise kaudu saavutatavate positiivsete sotsiaalsete mõjude ▐ mõõtmiseks.

| (16a) | Praegu hindavad ja koondavad fondid, mille eesmärk on sotsiaalsete tulemuste või mõju saavutamine, teavet selle kohta, mil määral jõuavad sotsiaalettevõtted eesmärgiks seatud tulemusteni. Sotsiaalettevõtte eesmärk võivad olla paljud erinevad sotsiaalsed tulemused või mõju. Seepärast on välja töötatud sotsiaalse mõju kindlakstegemise ja mõõtmise eri viisid. Näiteks võib ebasoodsas olukorras isikuid aidata püüdev ettevõte anda aru isikute arvu kohta, keda aidati näiteks töölevõtuga ja kes muidu ei oleks tööd saanud. Või võib ettevõte, mis püüab parandada vabastatud kinnipeetute rehabiliteerimist, hinnata oma toimivust korduvkuritegevuse määra abil. Fondid aitavad ettevõtteid nende eesmärkide ja saavutuste alase teabe ettevalmistamisel ja andmisel ning selle kogumisel investorite jaoks. Kuigi sotsiaalmõju alane teave on investoritele väga oluline, on raske võrrelda eri sotsiaalettevõtteid ja fonde nii eesmärgiks seatud sotsiaalsete tulemuste erinevuse kui ka mitmesuguste käibivate lähenemisviiside tõttu. Sellise teabe puhul pikaajalises perspektiivis suurima järjepidevuse ja võrreldavuse ergutamiseks ning teabe hankimise korra suurima tõhususe saavutamiseks on soovitav töötada kõnealuses valdkonnas välja delegeeritud õigusaktid. Selliste delegeeritud õigusaktidega tuleks samuti tagada suurem selgus järelevalvajatele, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidele ja sotsiaalettevõtetele. |
| --- | --- |

(16a)

Praegu hindavad ja koondavad fondid, mille eesmärk on sotsiaalsete tulemuste või mõju saavutamine, teavet selle kohta, mil määral jõuavad sotsiaalettevõtted eesmärgiks seatud tulemusteni. Sotsiaalettevõtte eesmärk võivad olla paljud erinevad sotsiaalsed tulemused või mõju. Seepärast on välja töötatud sotsiaalse mõju kindlakstegemise ja mõõtmise eri viisid. Näiteks võib ebasoodsas olukorras isikuid aidata püüdev ettevõte anda aru isikute arvu kohta, keda aidati näiteks töölevõtuga ja kes muidu ei oleks tööd saanud. Või võib ettevõte, mis püüab parandada vabastatud kinnipeetute rehabiliteerimist, hinnata oma toimivust korduvkuritegevuse määra abil. Fondid aitavad ettevõtteid nende eesmärkide ja saavutuste alase teabe ettevalmistamisel ja andmisel ning selle kogumisel investorite jaoks. Kuigi sotsiaalmõju alane teave on investoritele väga oluline, on raske võrrelda eri sotsiaalettevõtteid ja fonde nii eesmärgiks seatud sotsiaalsete tulemuste erinevuse kui ka mitmesuguste käibivate lähenemisviiside tõttu. Sellise teabe puhul pikaajalises perspektiivis suurima järjepidevuse ja võrreldavuse ergutamiseks ning teabe hankimise korra suurima tõhususe saavutamiseks on soovitav töötada kõnealuses valdkonnas välja delegeeritud õigusaktid. Selliste delegeeritud õigusaktidega tuleks samuti tagada suurem selgus järelevalvajatele, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidele ja sotsiaalettevõtetele.

| (17) | Nimetuse „
  EuSEF
  ” usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka EuSEFi valitseja korralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada ▐ piisavaid tehnilisi ja inimressursse ▐. |
| --- | --- |

(17)

Nimetuse „
  EuSEF
  ” usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka EuSEFi valitseja korralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada ▐ piisavaid tehnilisi ja inimressursse ▐.

| (17a) | Selleks et tagada EuSEF'i nõuetekohane valitsemine ja valitseja suutlikkus hõlmata fondi tegevusest tulenevaid võimalikke riske, tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded EuSEFi valitsejale piisavate omavahendite omamise kohta. Omavahendid peaksid olema piisavad, et tagada EuSEFi jätkusuutlik tegevus ja nõuetekohane valitsemine. |
| --- | --- |

(17a)

Selleks et tagada EuSEF'i nõuetekohane valitsemine ja valitseja suutlikkus hõlmata fondi tegevusest tulenevaid võimalikke riske, tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded EuSEFi valitsejale piisavate omavahendite omamise kohta. Omavahendid peaksid olema piisavad, et tagada EuSEFi jätkusuutlik tegevus ja nõuetekohane valitsemine.

| (18) | Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
  tingimustes või
  põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(18)

Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi
  tingimustes või
  põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse.

| (19) | Tagamaks, et nimetust „
  EuSEF
  ” kasutavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Tagamaks, et nimetust „
  EuSEF
  ” kasutavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta.

| (20) | Nimetuse „
  EuSEF
  ” usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes fondivalitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Nõuded sisaldavad elemente, mis on ainuomased sotsiaalettevõtetesse investeerimisele, et oleks võimalik saavutada teabe suurem ühtlus ja võrreldavus. See hõlmab teavet kriteeriumide ja menetluste kohta, mida kasutatakse konkreetsete kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate valimisel investeerimisobjektideks. Lisaks sisaldab see teavet investeerimispoliitika abil saavutatava positiivse sotsiaalse mõju kohta ning selle kohta, kuidas seda mõju tuleks jälgida ja hinnata. Selleks et tagada investorite kindlustunne ja usaldus taoliste investeeringute vastu, lisatakse teave Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi nende varade kohta, mis ei ole kvalifitseeruvasse portfelliettevõtjatesse investeeritud, ja nende valikukriteeriumid. |
| --- | --- |

(20)

Nimetuse „
  EuSEF
  ” usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes fondivalitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Nõuded sisaldavad elemente, mis on ainuomased sotsiaalettevõtetesse investeerimisele, et oleks võimalik saavutada teabe suurem ühtlus ja võrreldavus. See hõlmab teavet kriteeriumide ja menetluste kohta, mida kasutatakse konkreetsete kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate valimisel investeerimisobjektideks. Lisaks sisaldab see teavet investeerimispoliitika abil saavutatava positiivse sotsiaalse mõju kohta ning selle kohta, kuidas seda mõju tuleks jälgida ja hinnata. Selleks et tagada investorite kindlustunne ja usaldus taoliste investeeringute vastu, lisatakse teave Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi nende varade kohta, mis ei ole kvalifitseeruvasse portfelliettevõtjatesse investeeritud, ja nende valikukriteeriumid.

| (21) | Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama järelevalvet selle üle, kas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks peaks
  EuSEFi
  valitseja, kes soovib turustada oma fondide osakuid või aktsiaid nimetuse „
  EuSEF
  ” all, teavitama oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima fondivalitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu ELis. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama järelevalvet selle üle, kas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks peaks
  EuSEFi
  valitseja, kes soovib turustada oma fondide osakuid või aktsiaid nimetuse „
  EuSEF
  ” all, teavitama oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima fondivalitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu ELis.

| (21a) | Hõlbustamaks EuSEFi tõhusat piiriülest turustamist, peaks valitseja registreerimine toimuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(21a)

Hõlbustamaks EuSEFi tõhusat piiriülest turustamist, peaks valitseja registreerimine toimuma võimalikult kiiresti.

| (21b) | Kuigi fondide nõuetekohase kasutamise tagamiseks hõlmab käesolev määrus kaitsemeetmeid, peaksid järelevalveasutused olema valvsad ning tagama nimetatud kaitsemeetmete järgimise. |
| --- | --- |

(21b)

Kuigi fondide nõuetekohase kasutamise tagamiseks hõlmab käesolev määrus kaitsemeetmeid, peaksid järelevalveasutused olema valvsad ning tagama nimetatud kaitsemeetmete järgimise.

| (22) | Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada.

| (23) | Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis.

| (24) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu ELis tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (7) loodud Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele) anda ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt tegevusloa saanud
  EuSEFi valitsejate ja nende valitsetavate
  Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide keskandmebaasi. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu ELis tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (7) loodud Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele) anda ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt tegevusloa saanud
  EuSEFi valitsejate ja nende valitsetavate
  Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide keskandmebaasi.

| (24a) | Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et EuSEFi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, peaks ta kohe teavitama päritoluliikmesriigi pädevat asutust, mis peaks võtma asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(24a)

Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et EuSEFi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, peaks ta kohe teavitama päritoluliikmesriigi pädevat asutust, mis peaks võtma asjakohased meetmed.

| (24b) | Kui hoolimata päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest, või seetõttu, et päritoluliikmesriigi pädev asutus ei tegutse mõistliku tähtaja jooksul või tegutseb EuSEFi valitseja jätkuvalt viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määruse sätetega, võib asukohaliikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta kõik vajalikud meetmed investorite kaitseks, sealhulgas võimalus takistada kõnealust valitsejat jätkamast valitsetavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turustamist vastuvõtvas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(24b)

Kui hoolimata päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest, või seetõttu, et päritoluliikmesriigi pädev asutus ei tegutse mõistliku tähtaja jooksul või tegutseb EuSEFi valitseja jätkuvalt viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määruse sätetega, võib asukohaliikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta kõik vajalikud meetmed investorite kaitseks, sealhulgas võimalus takistada kõnealust valitsejat jätkamast valitsetavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turustamist vastuvõtvas liikmesriigis.

| (25) | Kehtestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu. |
| --- | --- |

(25)

Kehtestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu.

| (26) | Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise tagamiseks sätestada
  halduskaristused ja -meetmed
  juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust „
  EuSEF
  ” võivad kasutada üksnes registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad. Sätestada tuleks, et nimetatud põhisätete rikkumine toob kaasa nimetuse kasutamise keelu ja fondivalitseja registrist kõrvaldamise. |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise tagamiseks sätestada
  halduskaristused ja -meetmed
  juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust „
  EuSEF
  ” võivad kasutada üksnes registreeritud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad. Sätestada tuleks, et nimetatud põhisätete rikkumine toob kaasa nimetuse kasutamise keelu ja fondivalitseja registrist kõrvaldamise.

| (27) | Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. |
| --- | --- |

(27)

Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel.

| (28) | Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt asjaomaste liikmesriikide ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt asjaomaste liikmesriikide ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt.

| (28a) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide panus Euroopa sotsiaalinvesteeringute turu kasvu sõltub sellest, kas fondivalitsejad hakkavad kasutama nimetust, kas investorid tunnustavad nimetust ning kas kogu liidus töötatakse välja tugev ökosüsteem sotsiaalettevõtete jaoks, mis aitaks neil ettevõtetel kasutada pakutavaid rahastamisvõimalusi. Sel eesmärgil peaksid kõik sidusrühmad, sealhulgas turuosalised, liikmesriikide pädevad asutused, komisjon ja teised liidu asjaomased üksused püüdma tagada, et käesolevas määruses esitatud võimalustest ollakse laialdaselt teadlikud. |
| --- | --- |

(28a)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide panus Euroopa sotsiaalinvesteeringute turu kasvu sõltub sellest, kas fondivalitsejad hakkavad kasutama nimetust, kas investorid tunnustavad nimetust ning kas kogu liidus töötatakse välja tugev ökosüsteem sotsiaalettevõtete jaoks, mis aitaks neil ettevõtetel kasutada pakutavaid rahastamisvõimalusi. Sel eesmärgil peaksid kõik sidusrühmad, sealhulgas turuosalised, liikmesriikide pädevad asutused, komisjon ja teised liidu asjaomased üksused püüdma tagada, et käesolevas määruses esitatud võimalustest ollakse laialdaselt teadlikud.

| (29) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ja järelevalve kõrge taseme kogu ELis. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. |
| --- | --- |

(29)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ja järelevalve kõrge taseme kogu ELis. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.

| (30) | Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artiklile 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 ▐ artikliga 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada
  käesolevas määruses osutatud
  teatamismenetluse vormi ▐ rakenduslikud tehnilised standardid. |
| --- | --- |

(30)

Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artiklile 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 ▐ artikliga 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada
  käesolevas määruses osutatud
  teatamismenetluse vormi ▐ rakenduslikud tehnilised standardid.

| (31) | Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290
  sotsiaalset eesmärki kajastavate toodete ja teenuste või toodete tootmise ja teenuste osutamise meetodite ning omanikele ja investoritele kasumi jaotamise olukordade
  täpsustamiseks, huvide konflikti liigid, mida
  EuSEFi
  valitsejad peavad vältima, ning sellega seoses võetavad meetmed, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatavate sotsiaalsete mõjude mõõtmise menetluste üksikasjad
  ning investoritele antava teabe sisu ja edastamise kord
  . On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil
  , võttes arvesse ka iseregulatsiooni algatusi ja käitumisjuhendeid
  .
  Komisjoni poolt kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatava sotsiaalse mõju mõõtmise menetluse üksikasju käsitlevate delegeeritud õigusaktide ettevalmistava töö käigus läbiviidud konsulteerimine peaks hõlmama asjaomaseid sidusrühmi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide ühe- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  ▐ |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290
  sotsiaalset eesmärki kajastavate toodete ja teenuste või toodete tootmise ja teenuste osutamise meetodite ning omanikele ja investoritele kasumi jaotamise olukordade
  täpsustamiseks, huvide konflikti liigid, mida
  EuSEFi
  valitsejad peavad vältima, ning sellega seoses võetavad meetmed, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatavate sotsiaalsete mõjude mõõtmise menetluste üksikasjad
  ning investoritele antava teabe sisu ja edastamise kord
  . On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil
  , võttes arvesse ka iseregulatsiooni algatusi ja käitumisjuhendeid
  .
  Komisjoni poolt kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatava sotsiaalse mõju mõõtmise menetluse üksikasju käsitlevate delegeeritud õigusaktide ettevalmistava töö käigus läbiviidud konsulteerimine peaks hõlmama asjaomaseid sidusrühmi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide ühe- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

▐

| (33) | Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva tuleks määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turu arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata.
  Läbivaatamine peaks hõlmama üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel saadud kogemustest.
  Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  seadusandlikud ettepanekud
  . |
| --- | --- |

(33)

Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva tuleks määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turu arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata.
  Läbivaatamine peaks hõlmama üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel saadud kogemustest.
  Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  seadusandlikud ettepanekud
  .

| (33a) | Lisaks peaks komisjon alustama 22. juulil 2017 käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate muude eeskirjade (eriti nende, mis on sätestatud direktiivis 2011/61/EL) vahelise koostoime läbivaatamist. Läbivaatamises tuleks eelkõige käsitleda käesoleva määruse reguleerimisala ning hinnata, kas seda on vaja laiendada, et võimaldada suuremate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatel kasutada nimetust „EuSEF”. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(33a)

Lisaks peaks komisjon alustama 22. juulil 2017 käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate muude eeskirjade (eriti nende, mis on sätestatud direktiivis 2011/61/EL) vahelise koostoime läbivaatamist. Läbivaatamises tuleks eelkõige käsitleda käesoleva määruse reguleerimisala ning hinnata, kas seda on vaja laiendada, et võimaldada suuremate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatel kasutada nimetust „EuSEF”. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud.

| (33b) | Läbivaatamise käigus peaks komisjon samuti hindama tõkkeid, mis võivad takistada investoritel fondi kasutada, sealhulgas nende mõju institutsioonilistele investoritele, kelle suhtes võidakse kohaldada usaldatavusnormatiivide õigusraamistikku. Lisaks peaks komisjon koguma andmeid, et hinnata Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide panust teistesse liidu programmidesse, näiteks Horisont 2020, milles püütakse samuti toetada innovatsiooni Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(33b)

Läbivaatamise käigus peaks komisjon samuti hindama tõkkeid, mis võivad takistada investoritel fondi kasutada, sealhulgas nende mõju institutsioonilistele investoritele, kelle suhtes võidakse kohaldada usaldatavusnormatiivide õigusraamistikku. Lisaks peaks komisjon koguma andmeid, et hinnata Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide panust teistesse liidu programmidesse, näiteks Horisont 2020, milles püütakse samuti toetada innovatsiooni Euroopa Liidus.

| (33c) | Seoses sellega, et komisjon uurib maksutõkkeid riskikapitalifondide piiriüleste kapitaliinvesteeringute puhul, nagu ette nähtud komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatises „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks”, ning seoses käesoleva määruse läbivaatamisega peaks komisjon kaaluma, kas võtta ette samaväärne võimalike maksutõkete uurimine sotsiaalettevõtlusfondide puhul ning võimalike maksusoodustuste hindamine, mille eesmärk on ergutada sotsiaalettevõtlust Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(33c)

Seoses sellega, et komisjon uurib maksutõkkeid riskikapitalifondide piiriüleste kapitaliinvesteeringute puhul, nagu ette nähtud komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatises „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks”, ning seoses käesoleva määruse läbivaatamisega peaks komisjon kaaluma, kas võtta ette samaväärne võimalike maksutõkete uurimine sotsiaalettevõtlusfondide puhul ning võimalike maksusoodustuste hindamine, mille eesmärk on ergutada sotsiaalettevõtlust Euroopa Liidus.

| (33d) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hindama oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad tema volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande. |
| --- | --- |

(33d)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hindama oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad tema volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande.

| (34) | Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine ja ettevõtlusvabadus. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine ja ettevõtlusvabadus.

| (35) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. |
| --- | --- |

(35)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all.

| (36) | Kuna
  käesoleva määruse eesmärki, milleks on arendada välja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide siseturg Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate registreerimise raamistiku kehtestamise kaudu, mis soodustaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamist kogu ELis,
  ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem
  saavutada ELi tasandil
  , võib
  EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(36)

Kuna
  käesoleva määruse eesmärki, milleks on arendada välja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide siseturg Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate registreerimise raamistiku kehtestamise kaudu, mis soodustaks Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamist kogu ELis,
  ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem
  saavutada ELi tasandil
  , võib
  EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed nõuded
  ja tingimused
  nende ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes soovivad kasutada nimetust „
  EuSEF
  ”
  EuSEFi turustamisel liidus
  , aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele.

Määruses on sätestatud ka ühtsed eeskirjad
  EuSEFi
  turustamiseks aktsepteeritavatele investoritele kogu Euroopa Liidus, Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide portfelli struktuuri kohta, aktsepteeritavate investeerimisinstrumentide ja -tehnikate kohta ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid kogu Euroopa Liidus turustavate EuSEFi valitsejate korralduse, läbipaistvuse ja tegevuse kohta.

Artikkel 2

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes,
  kelle valitsetavate varade kogumaht ei ületa direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist,
  kes on asutatud Euroopa Liidus ning kes peavad end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktile a, tingimusel, et need valitsejad haldavad selliste Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide portfelle ▐.

1a.
     
  Need käesoleva määruse artikli 14 alusel registreeritud EuSEFi valitsejad, kelle varade kogumaht kasvab edaspidi üle direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kes seepärast peavad vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6 end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures, võivad jätkata nimetuse „EuSEF” kasutamist EuSEFi turustamisel liidus, tingimusel et nad järgivad direktiivis 2011/61/EL kehtestatud nõudeid ning jätkavad EuSEFi puhul alati käesoleva määruse artiklite 3, 5, 9, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 1 punktide c, d ja e järgimist.

▐

3a.
     
  EuSEFi valitsejad, kes on registreeritud vastavalt käesolevale määrusele, võivad hallata ka direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusluba vajavaid eurofonde, tingimusel et nad on välised valitsejad.

Artikkel 3

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:

a)   „Euroopa sotsiaalettevõtlusfond” (edaspidi „EuSEF”)– ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes
  :

| — | ei näe ette maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalseid makse või mille raames antakse maksusoodustusi, ilma et selles kolmandas riigis toimuks reaalne majandustegevus või et seal oleks püsiv majandustegevus; |
| --- | --- |

—

ei näe ette maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalseid makse või mille raames antakse maksusoodustusi, ilma et selles kolmandas riigis toimuks reaalne majandustegevus või et seal oleks püsiv majandustegevus;

| — | omab nõuetekohast koostöökorda EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega, mis hõlmab tulemusliku teabevahetuse tagamist käesoleva määruse artikli 21 tähenduses, võimaldamaks pädevatel asutustel täita oma käesoleva määruse kohaseid ülesandeid; |
| --- | --- |

—

omab nõuetekohast koostöökorda EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega, mis hõlmab tulemusliku teabevahetuse tagamist käesoleva määruse artikli 21 tähenduses, võimaldamaks pädevatel asutustel täita oma käesoleva määruse kohaseid ülesandeid;

| — | ei ole rahapesuvastase töökonna poolt lisatud koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide loetellu; |
| --- | --- |

—

ei ole rahapesuvastase töökonna poolt lisatud koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide loetellu;

| — | on sõlminud EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse EuSEFi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et kolmas riik järgib täielikult OECD maksustamisalase näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh vajaduse korral mitmepoolsed maksulepingud. |
| --- | --- |

—

on sõlminud EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse EuSEFi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et kolmas riik järgib täielikult OECD maksustamisalase näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh vajaduse korral mitmepoolsed maksulepingud.

Punktides i ja ii osutatud piirmäärasid arvutatakse investeeritavate summade põhjal, millest on maha arvatud kõik asjakohased kulud ning hoitav sularaha või raha ekvivalendid;

aa)
     
  „asjakohased kulud”
  –

b)   „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja”–
  AIF, nagu see on määratletud direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a
  ;

c)   „kvalifitseeruvad investeeringud”– üks järgmistest instrumentidest:

| — | emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille on EuSEF omandanud otse kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt, ▐ |
| --- | --- |

—

emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille on EuSEF omandanud otse kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt, ▐

| — | emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või |
| --- | --- |

—

emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või

| — | emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud Euroopa sotsiaalettevõtlusfond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud omakapitaliinstrumendi vastu; |
| --- | --- |

—

emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud Euroopa sotsiaalettevõtlusfond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud omakapitaliinstrumendi vastu;

d)   „kvalifitseeruv portfelliettevõtja”– ettevõtja, kes
  EuSEFi
  investeeringu tegemise ajal ei ole
  saanud
  reguleeritud turul
  või mitmepoolses kauplemissüsteemis kauplemiseks luba
  vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktile 14 ▐ ning:

| — | ei näe ette maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalseid makse või mille raames antakse maksusoodustusi, ilma et selles kolmandas riigis toimuks reaalne majandustegevus või et seal oleks püsiv majandustegevus; |
| --- | --- |

—

ei näe ette maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalseid makse või mille raames antakse maksusoodustusi, ilma et selles kolmandas riigis toimuks reaalne majandustegevus või et seal oleks püsiv majandustegevus;

| — | ei ole rahapesuvastase töökonna poolt lisatud koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide loetellu; |
| --- | --- |

—

ei ole rahapesuvastase töökonna poolt lisatud koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide loetellu;

| — | on sõlminud EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse EuSEFi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et kolmas riik järgib täielikult OECD topeltmaksustamise vältimise näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh vajaduse korral mitmepoolsed maksulepingud; |
| --- | --- |

—

on sõlminud EuSEFi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse EuSEFi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et kolmas riik järgib täielikult OECD topeltmaksustamise vältimise näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh vajaduse korral mitmepoolsed maksulepingud;

| — | ▐ pakub teenuseid või tooteid haavatavatele või marginaliseeritud
  , ebasoodsas olukorras või tõrjutud
  isikutele
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

—

▐ pakub teenuseid või tooteid haavatavatele või marginaliseeritud
  , ebasoodsas olukorras või tõrjutud
  isikutele
  ;
  ▐

| — | ▐ kasutab toodete või teenuste tootmisviisi, mis kajastab tema sotsiaalset eesmärki;
  või |
| --- | --- |

—

▐ kasutab toodete või teenuste tootmisviisi, mis kajastab tema sotsiaalset eesmärki;
  või

| — | pakub rahalist toetust üksnes kahes esimeses taandes määratletud sotsiaalettevõtetele; |
| --- | --- |

—

pakub rahalist toetust üksnes kahes esimeses taandes määratletud sotsiaalettevõtetele;

e)   „omakapital”– omandiosalus ettevõtjas väljendatuna kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud osakutes või muus kapitaliosaluse vormis;

ea)
     
  „kvaasiomakapital”
  –

f)   „turustamine”– Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja algatusel või nimel sellise Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta haldab üksi või koos investoritega, kes asuvad Euroopa Liidus või kelle registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus;

g)   „märgitud kapital”– kohustuse võtmine, mille alusel peab
  investor
  omandama
  EuSEFi
  osaluse või tegema
  EuSEFi
  kapitali sissemakseid
  EuSEFi tingimustes või põhikirjas kehtestatud aja jooksul
  ;

h)   „
  EuSEFi
  valitseja”– juriidiline isik, kes haldab tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi;

i)   „päritoluliikmesriik”– liikmesriik, kus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on asutatud
  ning kus ta peab end registreerima pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktile a
  ;

j)   „vastuvõttev liikmesriik”– muu liikmesriik kui päritoluliikmesriik, kus
  EuSEFi
  valitseja turustab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale määrusele;

k)   „pädev asutus”– riigi ametiasutus, millele päritoluliikmesriik on õigusnormi alusel andnud ülesande registreerida ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad vastavalt artikli 2 lõikes 1 osutatule
  ;

ka)
     
  „eurofond”
  –

Esimese lõigu punkti h puhul registreeritakse juhul, kui EuSEFi õiguslik vorm võimaldab sisest valitsemist ning kui fondi juhtorgan otsustab välist fondivalitsejat mitte nimetada, EuSEFi valitsejaks EuSEF ise. EuSEFi sisemise valitsejana registreeritud EuSEFi ei tohi registreerida teiste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate EuSEFi väliseks valitsejaks.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse teenuste või toodete liigid ning teenuste või toodete tootmisviisid, mis kajastavad käesoleva artikli lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud sotsiaalset eesmärki, võttes arvesse erinevat liiki kvalifitseeruvaid portfelliettevõtjaid ja tingimusi, mille puhul võib kasumi omanike ja investorite vahel jagada.

II   PEATÜKK

NIMETUSE „EUROOPA SOTSIAALETTEVÕTLUSFOND” KASUTAMISE TINGIMUSED

Artikkel 4

Euroopa Sotsiaalettevõtlusfondi valitsejatel, kes täidavad käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus nimetust „
  EuSEF
  ”.

Artikkel 5

1.   
  EuSEFi
  valitsejad tagavad, et kvalifitseeruvate investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata
  EuSEFi
  kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast rohkem kui 30 % muude kui kvalifitseeruvate investeeringute jaoks;
  30 % arvutatakse välja investeeritavate summade põhjal, millest on maha arvatud kõik asjakohased kulud;
  piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse lühiajalisi sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid
  , sest sularaha ja raha ekvivalente ei käsitata investeeringutena
  .

2.   
  EuSEFi
  valitsejad ei
  või kasutada EuSEFi
  tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon
  üle oma märgitud kapitali taseme
  kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil.

2a.
     
  EuSEFi valitseja võib ainult laenata ja emiteerida võlakohustusi või anda tagatisi EuSEFi tasandil ainult tingimusel, et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega.

▐

Artikkel 6

1.   Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad turustavad hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutselistena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui:

| a) | need muud investorid võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot; ning |
| --- | --- |

a)

need muud investorid võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot; ning

| b) | need muud investorid kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustusega seonduvatest riskidest; |
| --- | --- |

b)

need muud investorid kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustusega seonduvatest riskidest;

▐

1a.
     
  Lõiget 1 ei kohaldata investeeringute suhtes, mida EuSEFi valitseja juhtivtöötajad, direktorid või töötajad teevad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, mille valitsemisse nad on kaasatud.

Artikkel 7

EuSEFi
  valitsejad peavad enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidega seoses:

| a) | tegutsema
  ausalt,
  piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega
  ning õiglaselt
  ; |
| --- | --- |

a)

tegutsema
  ausalt,
  piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega
  ning õiglaselt
  ;

| b) | kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve; |
| --- | --- |

b)

kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve;

| c) | teostama äritegevust
  nende kvalifitseeritud portfelliettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju edendamiseks, millesse nad on investeerinud, ja
  enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides; |
| --- | --- |

c)

teostama äritegevust
  nende kvalifitseeritud portfelliettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju edendamiseks, millesse nad on investeerinud, ja
  enda hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides;

| d) | olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende
  ettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju
  pideval jälgimisel; |
| --- | --- |

d)

olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende
  ettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju
  pideval jälgimisel;

| e) | omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad; |
| --- | --- |

e)

omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad;

| ea) | kohtlema investoreid võrdselt; |
| --- | --- |

ea)

kohtlema investoreid võrdselt;

| eb) | tagama, et ühegi investori suhtes ei kohaldataks eeliskohtlemist, välja arvatud juhul, kui eeliskohtlemine on sedastatud EuSEFi tingimustes või põhikirjas. |
| --- | --- |

eb)

tagama, et ühegi investori suhtes ei kohaldataks eeliskohtlemist, välja arvatud juhul, kui eeliskohtlemine on sedastatud EuSEFi tingimustes või põhikirjas.

Artikkel 7a

1.
     
  Kui EuSEFi valitseja kavatseb delegeerida volitusi kolmandatele isikutele, ei mõjuta volituste delegeerimine kolmandatele isikutele valitseja vastutust EuSEFi ja selle investorite ees. Samuti ei saa valitseja delegeerida oma volitusi sellises ulatuses, et teda ei saaks enam pidada EuSEFi valitsejaks ja ta muutuks fiktiivseks üksuseks.

2.
     
  Volituste delegeerimine ei tohi vähendada EuSEFi valitseja poolse järelevalve tõhusust ja eelkõige takistada EuSEFi valitseja tegutsemist või EuSEFi valitsemist selle investorite parimates huvides.

Artikkel 8

1.   
  EUSEFi
  valitsejad teevad kindlaks huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole võimalik vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need
  kohe
  kooskõlas lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende hallatavate Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide õiglane kohtlemine.

2.   Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad kindlaks eelkõige need huvide konfliktid, mis võivad tekkida:

| a) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate, isikute, kes tegelikult juhivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejat või keda kontrollib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, keda haldavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, või nende Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide investorite vahel; |
| --- | --- |

a)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate, isikute, kes tegelikult juhivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejat või keda kontrollib Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, ning Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi, keda haldavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, või nende Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide investorite vahel;

| b) | EuSEFi
  või selle
  EuSEFi
  investorite ning muu
  EuSEFi
  , mida haldab sama
  EUSEFi
  valitseja, või selle muu
  EuSEFi
  investorite vahel. |
| --- | --- |

b)

EuSEFi
  või selle
  EuSEFi
  investorite ning muu
  EuSEFi
  , mida haldab sama
  EUSEFi
  valitseja, või selle muu
  EuSEFi
  investorite vahel.

| ba) | EuSEFi või EuSEFi investorid ja sama EuSEFi valitseja valitsetav ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofond või sellise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi investor. |
| --- | --- |

ba)

EuSEFi või EuSEFi investorid ja sama EuSEFi valitseja valitsetav ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofond või sellise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi investor.

3.   
  EuSEFi
  valitsejad tagavad tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuded.

4.   Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse huvide konfliktid juhul, kui
  EuSEFi
  valitseja kehtestatud organisatsiooniline kord huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava kindlusega tagada kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine.
  EuSEFi
  valitsejad avalikustavad investoritele enne nende nimel äritegevuse alustamist selgelt huvide konfliktide üldise laadi või allika.

5.   Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

| a) | käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konfliktide liigid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konfliktide liigid;

| b) | meetmed, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad
  võtavad
  seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega ▐, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid. |
| --- | --- |

b)

meetmed, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad
  võtavad
  seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega ▐, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid.

Artikkel 9

1.   Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad rakendavad iga nende hallatava
  EuSEFi
  suhtes menetlusi, mille abil mõõta ▐ seda, millises ulatuses kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad, millesse
  EuSEFist
  on investeeringuid teinud, saavutavad enda kohustuseks võetud positiivse sotsiaalse mõju.
  Valitsejad tagavad, et need menetlused on selged ja läbipaistvad ning hõlmavad näitajaid, mis võivad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate sotsiaalsest eesmärgist ja olemusest sõltuvalt hõlmata ühte või mitu järgmist valdkonda:

| a) | tööhõive ja tööturud; |
| --- | --- |

a)

tööhõive ja tööturud;

| b) | töö kvaliteediga seonduvad standardid ja õigused; |
| --- | --- |

b)

töö kvaliteediga seonduvad standardid ja õigused;

| c) | eri rühmade sotsiaalne kaasamine ja kaitse; võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

c)

eri rühmade sotsiaalne kaasamine ja kaitse; võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning mittediskrimineerimine;

| d) | rahvatervis ja ohutus; |
| --- | --- |

d)

rahvatervis ja ohutus;

| e) | juurdepääs ja mõju sotsiaalkaitse-, tervishoiu- ja haridussüsteemidele. |
| --- | --- |

e)

juurdepääs ja mõju sotsiaalkaitse-, tervishoiu- ja haridussüsteemidele.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud menetluste üksikasjad seoses eri kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega.

Artikkel 10

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel peab alati olema piisavalt omavahendeid ning nad peavad alati kasutama piisavaid ja asjakohaseid tehnilisi ja inimressursse Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide nõuetekohaseks valitsemiseks.

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad peavad alati tagama, et nad suudavad põhjendada oma fondide piisavust tegevuse jätkamiseks ja esitama oma põhjendused selle kohta, miks fondid on piisavad artikli 13 tähenduses.

Artikkel 11

1.
     Varade väärtuse hindamise eeskirjad
  on sätestatud EuSEFi tingimustes või
  põhikirjas
  ning nendega tagatakse nõuetekohane ja läbipaistev hindamiskord
  .

1a.
     
  Kasutatava hindamiskorraga tagatakse, et varasid hinnatakse nõuetekohaselt ning varade väärtus arvutatakse vähemalt üks kord aastas.

1b.
     
  Tagamaks kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate hindamise järjepidevust, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suunised, millega kehtestatakse üldised põhimõtted sellistesse ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kohta, võttes arvesse nende investeeringute põhieesmärki, mis on mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamine ja kasumi kasutamine eelkõige sellise mõju saavutamiseks.

Artikkel 12

1.   Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks aastaaruande iga hallatava
  EuSEFi
  kohta hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse
  EuSEFi
  portfelli struktuuri ja möödunud aasta tegevust.
  Aruandes avaldatakse ka EuSEFi kasum selle tegevusperioodi lõpus ja vajaduse korral tegevusperioodi jooksul jaotatud kasum.
  See sisaldab EuSEFi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet.
  Auditiga kinnitatakse, et raha ja varad on fondi nimel ning EuSEFi valitseja on kehtestanud ja pidanud nõuetekohaseid registreid ja kontrollsüsteeme seoses õiguste või kontrolli kasutamisega Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi ja selle investorite raha ja varade suhtes ning audit viiakse läbi vähemalt kord aastas. Aastaaruanne
  koostatakse vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning
  EuSEFi
  valitseja ja investorite vahel kokku lepitud tingimustele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad esitavad vastava taotluse saamisel aruande investoritele. Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad ja investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas avalikustamises.

2.   Aastaaruanne sisaldab vähemalt järgnevat:

| a) | asjakohased üksikasjad investeerimispoliitikaga saavutatud üldiste sotsiaalsete tulemuste ning tulemuste mõõtmiseks kasutatud meetodite kohta; |
| --- | --- |

a)

asjakohased üksikasjad investeerimispoliitikaga saavutatud üldiste sotsiaalsete tulemuste ning tulemuste mõõtmiseks kasutatud meetodite kohta;

| b) | teade kõigi investeeringust väljumiste kohta seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, mis on toimunud; |
| --- | --- |

b)

teade kõigi investeeringust väljumiste kohta seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, mis on toimunud;

| c) | kirjeldus selle kohta, kas artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud kriteeriumide alusel toimus muid investeeringutest väljumisi seoses
  EuSEFi
  muude varadega, mis ei ole investeeritud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse; |
| --- | --- |

c)

kirjeldus selle kohta, kas artikli 13 lõike 1 punktis e osutatud kriteeriumide alusel toimus muid investeeringutest väljumisi seoses
  EuSEFi
  muude varadega, mis ei ole investeeritud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse;

| d) | kokkuvõte tegevustest, mida
  EuSEFi
  valitseja tegi seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, nagu on osutatud artikli 13 lõike 1 punktis k; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõte tegevustest, mida
  EuSEFi
  valitseja tegi seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, nagu on osutatud artikli 13 lõike 1 punktis k;

| da) | teave muude investeeringute kui artikli 4 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruvate portfelliinvesteeringute olemuse ja eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

da)

teave muude investeeringute kui artikli 4 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruvate portfelliinvesteeringute olemuse ja eesmärgi kohta.

3.   Kui
  EuSEFi
  valitsejal on kohustus avalikustada
  EuSEFi
  majandusaasta aruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (10) artiklile 4, võidakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave esitada kas eraldi või majandusaasta aruande täiendava osana.

Artikkel 13

1.   Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teavitavad
  seoses oma valitsetava fondiga
  oma investoreid
  selgel ja arusaadaval viisil
  enne investeerimisotsust vähemalt järgmistest asjaoludest:

| a) | EuSEFi
  valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe
  EuSEFi
  valitsejaga seoses fondi haldamisega, ning nende ülesannete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

EuSEFi
  valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe
  EuSEFi
  valitsejaga seoses fondi haldamisega, ning nende ülesannete kirjeldus;

| aa) | EuSEFi valitseja olemasolev omavahendite summa suurus ning üksikasjalik avaldus selle kohta, miks EuSEFi valitseja on seisukohal, et need omavahendid on piisavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide asjakohaseks haldamiseks vajalike tehniliste ja inimressursside seisukohast; |
| --- | --- |

aa)

EuSEFi valitseja olemasolev omavahendite summa suurus ning üksikasjalik avaldus selle kohta, miks EuSEFi valitseja on seisukohal, et need omavahendid on piisavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide asjakohaseks haldamiseks vajalike tehniliste ja inimressursside seisukohast;

| b) | EuSEFi
  investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas








  i) | selliste
  kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liikide kirjeldus
  , millesse ta kavatseb investeerida
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

EuSEFi
  investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas

i)

selliste
  kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liikide kirjeldus
  , millesse ta kavatseb investeerida
  ;

| ii) | muude selliste Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kirjeldus, millesse ta kavatseb investeerida; |
| --- | --- |

ii)

muude selliste Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kirjeldus, millesse ta kavatseb investeerida;

| iii) | selliste kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liikide kirjeldus, millesse muud punktis ii osutatud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid kavatsevad investeerida; |
| --- | --- |

iii)

selliste kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liikide kirjeldus, millesse muud punktis ii osutatud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid kavatsevad investeerida;

| iv) | mittekvalifitseeruvad investeeringud, mida ta kavatseb teha; |
| --- | --- |

iv)

mittekvalifitseeruvad investeeringud, mida ta kavatseb teha;

| v) | tehnikad
  , mida
  ta kavatseb
  kasutada; ning |
| --- | --- |

v)

tehnikad
  , mida
  ta kavatseb
  kasutada; ning

| vi) | kõik kohaldatavad investeerimispiirangud; |
| --- | --- |

vi)

kõik kohaldatavad investeerimispiirangud;

| c) | EuSEFi
  investeerimispoliitika eesmärgiks olev positiivne sotsiaalne mõju, sealhulgas vajaduse korral selliste tulemuste prognoos mõistlikkuse piires ning teave varasema tulemuslikkuse kohta selles valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

EuSEFi
  investeerimispoliitika eesmärgiks olev positiivne sotsiaalne mõju, sealhulgas vajaduse korral selliste tulemuste prognoos mõistlikkuse piires ning teave varasema tulemuslikkuse kohta selles valdkonnas;

| d) | sotsiaalsete mõjude mõõtmiseks kasutatav metoodika; |
| --- | --- |

d)

sotsiaalsete mõjude mõõtmiseks kasutatav metoodika;

| e) | muude varade kui kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kirjeldus ning protsess ja kriteeriumid selliste varade valimiseks, kui tegemist ei ole sularaha või raha ekvivalentidega; |
| --- | --- |

e)

muude varade kui kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kirjeldus ning protsess ja kriteeriumid selliste varade valimiseks, kui tegemist ei ole sularaha või raha ekvivalentidega;

| f) | EuSEFi
  riskiprofiili ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada; |
| --- | --- |

f)

EuSEFi
  riskiprofiili ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada;

| g) | EuSEFi
  väärtuse hindamise menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid; |
| --- | --- |

g)

EuSEFi
  väärtuse hindamise menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid;

| h) | kõigi
  asjakohaste
  kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa ▐; |
| --- | --- |

h)

kõigi
  asjakohaste
  kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa ▐;

| i) | EuSEFi
  valitseja tasu arvutamise kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

EuSEFi
  valitseja tasu arvutamise kirjeldus;

| j) | olemasolu korral
  EuSEFi
  varasemad finantstulemused; |
| --- | --- |

j)

olemasolu korral
  EuSEFi
  varasemad finantstulemused;

| k) | ettevõtluse toetusteenused ja muud tugitegevused, mida
  EuSEFi
  valitseja osutab või korraldab kolmandate isikute kaudu, et soodustada
  EuSEFilt
  investeeringuid saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid või tegevusi ei pakuta, siis selle põhjendus; |
| --- | --- |

k)

ettevõtluse toetusteenused ja muud tugitegevused, mida
  EuSEFi
  valitseja osutab või korraldab kolmandate isikute kaudu, et soodustada
  EuSEFilt
  investeeringuid saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid või tegevusi ei pakuta, siis selle põhjendus;

| l) | selliste menetluste kirjeldus, mille abil
  EuSEF
  võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või mõlemat. |
| --- | --- |

l)

selliste menetluste kirjeldus, mille abil
  EuSEF
  võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või mõlemat.

2.   Kogu lõikes 1 osutatud teave peab olema õiglane, selge ja mitteeksitav. Seda ajakohastatakse ja vaadatakse
  vajaduse korral
  korrapäraselt läbi.

3.   Kui
  EuSEFi
  valitsejal on kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/71/EÜ (väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta) (11) või
  EuSEFi
  hõlmavale siseriiklikule õigusele, siis võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või prospekti osana.

4.   Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

| a) | käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e ja punktis k osutatud teabe sisu; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e ja punktis k osutatud teabe sisu;

| b) | kuidas käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e ja punktis k osutatud teavet saab esitada ühtsel kujul, et tagada võimalikult suur võrreldavus. |
| --- | --- |

b)

kuidas käesoleva artikli lõike 1 punktides b–e ja punktis k osutatud teavet saab esitada ühtsel kujul, et tagada võimalikult suur võrreldavus.

III   PEATÜKK

JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 14

1.   Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kes soovivad turustada oma Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „
  EuSEF
  ” all, teavitavad oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust vastavast kavatsusest ning esitavad järgmise teabe:

| a) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed; |
| --- | --- |

a)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed;

| b) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad; |
| --- | --- |

b)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad;

| c) | teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta; |
| --- | --- |

c)

teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta;

| d) | nimekiri liikmesriikidest, kus
  EuSEFi
  valitseja kavatseb iga konkreetse
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid turustada. |
| --- | --- |

d)

nimekiri liikmesriikidest, kus
  EuSEFi
  valitseja kavatseb iga konkreetse
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid turustada.

| da) | loetelu ELi liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest, kus EuSEFi valitseja on asutanud või kavatseb asutada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi. |
| --- | --- |

da)

loetelu ELi liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest, kus EuSEFi valitseja on asutanud või kavatseb asutada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi.

2.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib
  EuSEFi
  valitseja üksnes juhul, kui ta on veendunud järgmiste tingimuste täitmises:

| -a) | EuSEFi tegelikult valitsev isik on piisavalt hea reputatsiooniga ning piisavalt kogenud EuSEFi valitseja järgitavate investeerimisstrateegiate valdkonnas; |
| --- | --- |

-a)

EuSEFi tegelikult valitsev isik on piisavalt hea reputatsiooniga ning piisavalt kogenud EuSEFi valitseja järgitavate investeerimisstrateegiate valdkonnas;

| a) | lõikes 1 osutatud nõutav teave on täielik; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud nõutav teave on täielik;

| b) | lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks.

| ba) | lõike 1 punkti d a kohaselt koostatud loetelus on nimetatud, et kõik Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid on asutatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt. |
| --- | --- |

ba)

lõike 1 punkti d a kohaselt koostatud loetelus on nimetatud, et kõik Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid on asutatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt.

3.   Registreerimine kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil ja võimaldab Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel turustada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid nimetuse „
  EuSEF
  ” all kogu Euroopa Liidus.

Artikkel 15

EuSEFi
  valitseja ajakohastab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitatud teavet, kui
  EuSEFi
  valitseja kavatseb:

| a) | turustada uue
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid; |
| --- | --- |

a)

turustada uue
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid;

| b) | turustada olemasoleva
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud loetelus. |
| --- | --- |

b)

turustada olemasoleva
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud loetelus.

Artikkel 16

1.   Vahetult pärast
  EuSEFi
  valitseja registreerimist
  uue EuSEFi, uue EuSEFi asutamise asukoha või uue liikmesriigi lisamist, kus EuSEFi valitseja kavatseb Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde turustada,
  teavitab päritoluliikmesriigi
  pädev
  ametiasutus sellest neid liikmesriike,
  kes
  on loetletud ▐ artikli 14 lõike 1
  punktis d
  , ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.

2.   Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 punktile d, ei kehtesta vastavalt artiklile 14 registreeritud
  EuSEFi
  valitsejale nõudeid ega haldusmenetlusi seoses Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisega, samuti ei nõua nad enne tegevusega alustamist turustamise heakskiitmist.

3.   Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks teavitamise vorm.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ... (12).

5.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu lõikes 3 osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud menetlusele.

Artikkel 17

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidus registreeritud
  sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, nende turustatavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ja riigid, kus kõnealuseid fonde turustatakse
  .

Artikkel 18

1.
     Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.

1a.
     
  Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et EuSEFi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, peaks ta kohe sellest vastavalt teavitama päritoluliikmesriigi pädevat asutust, kes peaks võtma asjakohased meetmed.

1b.
     
  Kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest hoolimata või seetõttu, et päritoluliikmesriigi pädev asutus ei tegutse mõistliku tähtaja jooksul või EuSEFi valitseja tegutseb jätkuvalt viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määruse sätetega, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus selle tagajärjel ja pärast vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta kõik vajalikud meetmed investorite kaitseks, sealhulgas võimalus takistada kõnealust valitsejat jätkamast valitsetavate EuSEFide turustamist vastuvõtvas liikmesriigis.

Artikkel 19

Pädevatel asutustel on kooskõlas siseriikliku õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused:

| a) | nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid; |
| --- | --- |

a)

nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid;

| b) | nõuda
  EuSEFi
  valitsejalt teabe viivitamatut esitamist; |
| --- | --- |

b)

nõuda
  EuSEFi
  valitsejalt teabe viivitamatut esitamist;

| c) | nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud
  EuSEFi
  valitseja tegevusega või E
  uSEFiga
  ; |
| --- | --- |

c)

nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud
  EuSEFi
  valitseja tegevusega või E
  uSEFiga
  ;

| d) | teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle; |
| --- | --- |

d)

teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle;

| e) | võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et
  EuSEFi
  valitseja täidab jätkuvalt käesoleva määruse nõudeid; |
| --- | --- |

e)

võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et
  EuSEFi
  valitseja täidab jätkuvalt käesoleva määruse nõudeid;

| f) | anda korraldus, millega tagatakse, et
  EuSEFi
  valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist. |
| --- | --- |

f)

anda korraldus, millega tagatakse, et
  EuSEFi
  valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist.

Artikkel 20

1.   Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate
  halduskaristuste ja -meetmete
  kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed.
  Kõnealused halduskaristused ja -meetmed
  on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teavitavad hiljemalt ... (13) lõikes 1 osutatud eeskirjadest komisjoni ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest muudatustest.

Artikkel 21

1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab
  proportsionaalsuse põhimõttest kinni pidades
  kõik lõikes 2 osutatud asjakohased meetmed, kui
  EuSEFi valitseja
  :

| a) | ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid,
  rikkudes
  artiklit 5; |
| --- | --- |

a)

ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid,
  rikkudes
  artiklit 5;

| b) | turustab EuSEFi
  osakuid või aktsiaid
  mittekvalifitseeruvatele investoritele, rikkudes artiklit 6
  ; |
| --- | --- |

b)

turustab EuSEFi
  osakuid või aktsiaid
  mittekvalifitseeruvatele investoritele, rikkudes artiklit 6
  ;

| c) | kasutab
  nimetust „
  EuSEF
  ” ilma end artikli 14 kohaselt päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures registreerimata
  ; |
| --- | --- |

c)

kasutab
  nimetust „
  EuSEF
  ” ilma end artikli 14 kohaselt päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures registreerimata
  ;

| ca) | kasutab nimetust „EuSEF” selliste fondide turustamisel, mis ei ole asutatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt; |
| --- | --- |

ca)

kasutab nimetust „EuSEF” selliste fondide turustamisel, mis ei ole asutatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt;

| cb) | on registreerimiseks esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaausaid võtteid, rikkudes artiklit 14; |
| --- | --- |

cb)

on registreerimiseks esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaausaid võtteid, rikkudes artiklit 14;

| cc) | ei tegutse oma äritegevuses ausalt ning piisavalt vilunult, hoolikalt ja õiglaselt, rikkudes artikli 7 punkti a; |
| --- | --- |

cc)

ei tegutse oma äritegevuses ausalt ning piisavalt vilunult, hoolikalt ja õiglaselt, rikkudes artikli 7 punkti a;

| cd) | ei kohalda asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi kuritarvituste ennetamiseks, rikkudes artikli 7 punkti b; |
| --- | --- |

cd)

ei kohalda asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi kuritarvituste ennetamiseks, rikkudes artikli 7 punkti b;

| ce) | ei täida korduvalt aastaaruande esitamise nõuet, mis on sätestatud artiklis 12; |
| --- | --- |

ce)

ei täida korduvalt aastaaruande esitamise nõuet, mis on sätestatud artiklis 12;

| cf) | ei täida korduvalt artiklis 13 sätestatud investorite teavitamise nõuet. |
| --- | --- |

cf)

ei täida korduvalt artiklis 13 sätestatud investorite teavitamise nõuet.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus vajaduse korral järgmised meetmed:

| -a) | võtab meetmeid selle tagamiseks, et EuSEFi valitseja järgib käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii, artikleid 5 ja 6, artikli 7 lõiget a, artikli 7 lõiget b ning artikleid 12, 13 ja 14; |
| --- | --- |

-a)

võtab meetmeid selle tagamiseks, et EuSEFi valitseja järgib käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii, artikleid 5 ja 6, artikli 7 lõiget a, artikli 7 lõiget b ning artikleid 12, 13 ja 14;

| a) | keelab nimetuse
  „EuSEF”
  kasutamise
  ja
  kõrvaldab
  EuSEFi
  valitseja registrist; |
| --- | --- |

a)

keelab nimetuse
  „EuSEF”
  kasutamise
  ja
  kõrvaldab
  EuSEFi
  valitseja registrist;

3.   Päritoluliikmesriigi
  pädev asutus teavitab
  artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt loetletud vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi
  ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata EuSEFi
  valitseja kõrvaldamisest
  käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud
  registrist.

4.   Õigus turustada Euroopa Liidus ühe või mitme
  EuSEFi
  osakuid või aktsiaid nimetuse
  „EuSEF”
  all tühistatakse viivitamata pädeva asutuse sellise otsuse tegemise kuupäevast alates, millele on viidatud
  lõike 2 punktis a
  .

Artikkel 22

1.   Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd
  vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010
  .

2.   
  Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahetavad
  kogu teavet ja dokumente, mis on vajalikud
  oma
  käesoleva määruse
  kohaste vastavate ülesannete teostamisel vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010, et eelkõige teha kindlaks käesoleva määruse rikkumised ja need heastada
  .

Artikkel 22a

Kui liikmesriikide pädevad asutused ei jõua kokkuleppele mõne pädeva asutuse hinnangu, tegevuse või tegevusetuse osas valdkondades, kus nõutakse käesoleva määrusega koostööd või koordineerimist rohkem kui ühe liikmesriigi pädevate asutuste vahel, võivad pädevad asutused suunata selle küsimuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, kes võib tegutseda talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 alusel antud volituste alusel, kuivõrd vaidlus ei ole seotud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iii või artikli 3 lõike 1 punkti d alapunktiga - i.

Artikkel 23

1.   Kõigil pädevates asutustes või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud audiitoritel ning ekspertidel on ametisaladuse hoidmise kohustus. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist ja käesoleva määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida need isikud on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha teatavaks ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus
  EuSEFi
  valitsejaid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde eraldi identifitseerida ei ole võimalik.

2.   Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes.

3.   Kui pädevad asutused või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saab konfidentsiaalset teavet vastavalt lõikele 1, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel ning haldus- või kohtumenetlusteks.

IV   PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli ▐ 3 lõikes 2, artikli 8 lõikes 5, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks ... (14) Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad ▐ artikli 3 lõikes 2, artikli 8 lõikes 5, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme kuu
  jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme kuu
  võrra.

Artikkel 25

1.   Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Läbivaatamine hõlmab üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel saadud kogemustest, kaasa arvatud:

| a) | mil määral on Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust „
  EuSEF
  ”; |
| --- | --- |

a)

mil määral on Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust „
  EuSEF
  ”;

| aa) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide geograafiline asukoht ja see, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid selle tagamiseks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid asutatakse kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iii; |
| --- | --- |

aa)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide geograafiline asukoht ja see, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid selle tagamiseks, et Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid asutatakse kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iii;

| ab) | Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide tehtavate investeeringute geograafiline ja valdkondlik jaotus; |
| --- | --- |

ab)

Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide tehtavate investeeringute geograafiline ja valdkondlik jaotus;

| b) | erinevate kvalifitseeruvate investeeringute kasutamine Euroopa sotsiaalettevõtlusfondides ja viis, kuidas see on mõjutanud sotsiaalettevõtete arengut kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

b)

erinevate kvalifitseeruvate investeeringute kasutamine Euroopa sotsiaalettevõtlusfondides ja viis, kuidas see on mõjutanud sotsiaalettevõtete arengut kogu Euroopa Liidus;

| ba) | Euroopa sotsiaalettevõtte märgise kehtestamise asjakohasus; |
| --- | --- |

ba)

Euroopa sotsiaalettevõtte märgise kehtestamise asjakohasus;

| bb) | võimalus laiendada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turustamist jaeinvestoritele
  ; |
| --- | --- |

bb)

võimalus laiendada Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide turustamist jaeinvestoritele
  ;

| c) | kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kindlakstegemise kriteeriumide praktiline rakendamine
  ,
  selle mõju sotsiaalettevõtete arengule kogu Euroopa Liidus
  ning nende positiivne sotsiaalne mõju
  ; |
| --- | --- |

c)

kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kindlakstegemise kriteeriumide praktiline rakendamine
  ,
  selle mõju sotsiaalettevõtete arengule kogu Euroopa Liidus
  ning nende positiivne sotsiaalne mõju
  ;

| ca) | analüüs menetluste kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad rakendavad artiklis 9 osutatud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tekitatud positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks ning hinnang Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud standardite kehtestamise teostatavuse kohta sotsiaalse mõju hindamiseks viisil, mis on kooskõlas Euroopa Liidu sotsiaalpoliitikaga; |
| --- | --- |

ca)

analüüs menetluste kohta, mida Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad rakendavad artiklis 9 osutatud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tekitatud positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks ning hinnang Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud standardite kehtestamise teostatavuse kohta sotsiaalse mõju hindamiseks viisil, mis on kooskõlas Euroopa Liidu sotsiaalpoliitikaga;

| cb) | see, kas käesoleva määruse täiendamine depositooriumide korraga on asjakohane; |
| --- | --- |

cb)

see, kas käesoleva määruse täiendamine depositooriumide korraga on asjakohane;

| cd) | see, kas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide lisamine direktiivi 2009/65/EÜ kohaste kõlblike varade hulka on asjakohane; |
| --- | --- |

cd)

see, kas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide lisamine direktiivi 2009/65/EÜ kohaste kõlblike varade hulka on asjakohane;

| ce) | artikli 13 kohaste teabenõuete asjakohasus, eriti see, kas need on piisavad, et võimaldada investoritel teha teadlik investeerimisotsus; |
| --- | --- |

ce)

artikli 13 kohaste teabenõuete asjakohasus, eriti see, kas need on piisavad, et võimaldada investoritel teha teadlik investeerimisotsus;

| cf) | sotsiaalettevõtlusfondidele seatud võimalike maksutõkete uurimine ja selliste võimalike maksusoodustuste hindamine, mille eesmärk on ergutada sotsiaalettevõtlust Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

cf)

sotsiaalettevõtlusfondidele seatud võimalike maksutõkete uurimine ja selliste võimalike maksusoodustuste hindamine, mille eesmärk on ergutada sotsiaalettevõtlust Euroopa Liidus;

| cg) | selliste tõkete hindamine, mis võisid takistada fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sealhulgas muude usaldatavusnormatiivide alaste liidu õigusaktide mõju institutsionaalsetele investoritele. |
| --- | --- |

cg)

selliste tõkete hindamine, mis võisid takistada fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sealhulgas muude usaldatavusnormatiivide alaste liidu õigusaktide mõju institutsionaalsetele investoritele.

▐

2.   
  Pärast lõikes 1 osutatud läbivaatamist ja pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega esitab
  komisjon ▐ Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.

Artikkel 25a

1.
     
  Komisjon alustab hiljemalt 22. juulil 2017 käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate muude eeskirjade (eriti nende, mis on sätestatud direktiivis 2011/61/EL) vahelise koostoime läbivaatamist. Läbivaatamisel käsitletakse käesoleva määruse reguleerimisala. Komisjon kogub andmeid selle hindamiseks, kas on vaja laiendada määruse reguleerimisala, et võimaldada Euroopa sotsiaalettevõtlusfonde valitseda valitsejatel, kelle koguvarad ületavad artikli 2 lõikes 1 osutatud künnise.

2.
     
  Pärast lõikes 1 osutatud läbivaatamist ja pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.

Artikkel 26

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 22. juulist 2013, välja arvatud ▐ artikli 3 lõige 2, artikli 8 lõige 5, artikli 9 lõige 2 ja artikli 13 lõige 4, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 175, 19.6.2012, lk 11.

1

(2)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 55.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ... seisukoht.

3

(4)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

4

(5)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

5

(6)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

6

(7)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

7

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

8

(9)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

9

(10)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

10

(11)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

11

(12)  
  Üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

Üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(13)  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

13

(14)  Määruse jõustumise kuupäev.

14

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/280 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/280

---

Neljapäev, 13. september 2012Euroopa riskikapitalifondid ***I

P7_TA(2012)0346

Euroopa Parlamendi 13. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD)) (1)

2013/C 353 E/50

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[Muudatusettepanek nr 2]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (2)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0193/2012).

(2)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

---

Neljapäev, 13. september 2012EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr .../2012

Euroopa riskikapitalifondide kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riskikapitali abil rahastatakse ettevõtjaid, kes on üldiselt väga väikesed ja on äritegevuse algetapis ning omavad tugevat kasvu- ja laienemispotentsiaali. Lisaks pakuvad riskikapitalifondid ▐ ettevõtjatele väärtuslikke eksperditeadmisi ja oskusteavet, ärikontakte, suurendavad kaubamärgi väärtust ja annavad strateegilist nõu. Riskikapitalifondid stimuleerivad nendele ettevõtjatele rahastamise võimaldamise ja nõu andmisega majanduskasvu, aitavad luua töökohti
  ja kaasata kapitali
  , toetavad
  innovatiivsete ettevõtjate asutamist ja laienemist
  , suurendavad nende investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning edendavad ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet
  kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ning liikmesriikide pikaajaliste probleemide, näiteks Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi aruandes „Üleilmsed suundumused 2030” kindlaks tehtud probleemide kontekstis
  . |
| --- | --- |

(1)

Riskikapitali abil rahastatakse ettevõtjaid, kes on üldiselt väga väikesed ja on äritegevuse algetapis ning omavad tugevat kasvu- ja laienemispotentsiaali. Lisaks pakuvad riskikapitalifondid ▐ ettevõtjatele väärtuslikke eksperditeadmisi ja oskusteavet, ärikontakte, suurendavad kaubamärgi väärtust ja annavad strateegilist nõu. Riskikapitalifondid stimuleerivad nendele ettevõtjatele rahastamise võimaldamise ja nõu andmisega majanduskasvu, aitavad luua töökohti
  ja kaasata kapitali
  , toetavad
  innovatiivsete ettevõtjate asutamist ja laienemist
  , suurendavad nende investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning edendavad ettevõtlust, uuendustegevust ja konkurentsivõimet
  kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ning liikmesriikide pikaajaliste probleemide, näiteks Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi aruandes „Üleilmsed suundumused 2030” kindlaks tehtud probleemide kontekstis
  .

| (2) | On vaja kehtestada ühine eeskirjade raamistik seoses Euroopa riskikapitalifondide
  („EuVECA”)
  nimetuse kasutamisega, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida Euroopa Liidu ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, mis avaldab otsest negatiivset mõju siseturu heale toimimisele ja takistab seda, kuna kõikjal Euroopa Liidus tegutseda soovivate riskikapitalifondide suhtes kehtiksid eri liikmesriikides eri eeskirjad. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust
  „EuVECAga”
  seonduva investeerimisettepanekuga seoses. Lisaks peaksid investorid suutma võrrelda eri riskikapitalifondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked riskikapitalifondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(2)

On vaja kehtestada ühine eeskirjade raamistik seoses Euroopa riskikapitalifondide
  („EuVECA”)
  nimetuse kasutamisega, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida Euroopa Liidu ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, mis avaldab otsest negatiivset mõju siseturu heale toimimisele ja takistab seda, kuna kõikjal Euroopa Liidus tegutseda soovivate riskikapitalifondide suhtes kehtiksid eri liikmesriikides eri eeskirjad. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust
  „EuVECAga”
  seonduva investeerimisettepanekuga seoses. Lisaks peaksid investorid suutma võrrelda eri riskikapitalifondide investeerimisettepanekuid. Vaja on kõrvaldada olulised tõkked riskikapitalifondide piiriüleselt vahendite kogumiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning ennetada võimalike täiendavate tõkete tekkimist kaubandusele ja olulisi konkurentsimoonutusi tulevikus. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga.

| (3) | On vaja võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa riskikapitalifondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad kaasata kapitali kogu Euroopa Liidus nimetuse
  „EuVECA”
  all. Nende nõuetega peaks olema tagatud riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldus. |
| --- | --- |

(3)

On vaja võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa riskikapitalifondide suhtes kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning selliste fondivalitsejate vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kes soovivad kaasata kapitali kogu Euroopa Liidus nimetuse
  „EuVECA”
  all. Nende nõuetega peaks olema tagatud riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldus.

| (4) | Nimetuse
  „EuVECA”
  kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis tagaks nende nõuete vahetu kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades liikmesriikide nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu Euroopa Liidus, mis tõstaks ka riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning riskikapitalifonde reguleerivate, sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade täitmise kulu fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(4)

Nimetuse
  „EuVECA”
  kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis tagaks nende nõuete vahetu kohaldatavuse selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagaks nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, ennetades liikmesriikide nõuete lahknemist direktiivi ülevõtmise tulemusena. Määrusega kaasneks see, et seda nimetust kasutavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu Euroopa Liidus, mis tõstaks ka riskikapitalifondidesse investeerida soovivate investorite usaldust. Määrusega vähendataks ka regulatiivset keerukust ning riskikapitalifonde reguleerivate, sageli lahknevate siseriiklike eeskirjade täitmise kulu fondivalitsejate, eriti piiriüleselt kapitali kaasata soovivate fondivalitsejate jaoks. Määrusega peaks kaasa aidatama ka konkurentsimoonutuste kõrvaldamisele.

| (4a) | Nagu komisjoni 7. detsembri 2011. aasta detsembri teatises „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks” on märgitud, viib komisjon 2012. aastal lõpule piiriüleste riskikapitaliinvesteeringute maksustamisega seotud tõkete analüüsi, et esitada 2013. aastal lahendused, mille eesmärk on tõkete kõrvaldamine, ennetades samal ajal maksustamise vältimist ja maksupettust. |
| --- | --- |

(4a)

Nagu komisjoni 7. detsembri 2011. aasta detsembri teatises „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks” on märgitud, viib komisjon 2012. aastal lõpule piiriüleste riskikapitaliinvesteeringute maksustamisega seotud tõkete analüüsi, et esitada 2013. aastal lahendused, mille eesmärk on tõkete kõrvaldamine, ennetades samal ajal maksustamise vältimist ja maksupettust.

| (4b) | Kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde peaks olema võimalik valitseda kas väliselt või siseselt. Kui kvalifitseeruvat riskikapitalifondi valitsetakse siseselt, on kvalifitseeruv riskikapitalifond ise ka valitseja ja peab seetõttu vastama kõigile käesolevas määruses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejatele kehtestatud nõuetele ning olema sellisena registreeritud. Kvalifitseeruval riskikapitalifondil, mida valitsetakse siseselt, ei tohiks siiski olla lubatud tegutseda mõne teise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi välise valitsejana. |
| --- | --- |

(4b)

Kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde peaks olema võimalik valitseda kas väliselt või siseselt. Kui kvalifitseeruvat riskikapitalifondi valitsetakse siseselt, on kvalifitseeruv riskikapitalifond ise ka valitseja ja peab seetõttu vastama kõigile käesolevas määruses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejatele kehtestatud nõuetele ning olema sellisena registreeritud. Kvalifitseeruval riskikapitalifondil, mida valitsetakse siseselt, ei tohiks siiski olla lubatud tegutseda mõne teise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi välise valitsejana.

| (5) | Käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate
  teiste
  eeskirjade seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (4) artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud Euroopa Liidus ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (5)

  , tingimusel et need valitsejad haldavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle
  .
  Riskikapitalifondi valitsejatel, kes on registreeritud vastavalt käesolevale määrusele ja on välised valitsejad, tuleks siiski lubada lisaks valitseda ka direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusluba vajavaid eurofonde. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate
  teiste
  eeskirjade seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (4) artiklile 1 vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes on asutatud Euroopa Liidus ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (5)

  , tingimusel et need valitsejad haldavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle
  .
  Riskikapitalifondi valitsejatel, kes on registreeritud vastavalt käesolevale määrusele ja on välised valitsejad, tuleks siiski lubada lisaks valitseda ka direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusluba vajavaid eurofonde.

| (5a) | Lisaks
  kohaldatakse käesolevat määrust
  üksnes valitsejate suhtes, kes haldavad
  selliseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid
  , mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa ▐ direktiivi 2011/61/EL
  artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist
  .
  See tähendab, et künnise arvutamine käesoleva määruse tähenduses toimub vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise arvutamisele. |
| --- | --- |

(5a)

Lisaks
  kohaldatakse käesolevat määrust
  üksnes valitsejate suhtes, kes haldavad
  selliseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid
  , mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa ▐ direktiivi 2011/61/EL
  artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist
  .
  See tähendab, et künnise arvutamine käesoleva määruse tähenduses toimub vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise arvutamisele.

| (5b) | Riskikapitalifondi valitsejad, kes on registreeritud käesoleva määruse alusel ning kelle fondi varade kogumaht edaspidi kasvab ja ületab direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kellel seetõttu on vastavalt sama direktiivi artiklile 6 vaja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste tegevusluba, võivad jätkuvalt kasutada nimetust „EuVECA” seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide aktsiate ja osakute turustamisega Euroopa Liidus, tingimusel et nad ka edaspidi järgivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osas alati teatavaid käesolevas määruses täpsustatud nimetuse „EuVECA” kasutamise nõudeid. See kehtib nii olemasolevate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide kui ka pärast künnise ületamist asutatud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes. |
| --- | --- |

(5b)

Riskikapitalifondi valitsejad, kes on registreeritud käesoleva määruse alusel ning kelle fondi varade kogumaht edaspidi kasvab ja ületab direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kellel seetõttu on vastavalt sama direktiivi artiklile 6 vaja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste tegevusluba, võivad jätkuvalt kasutada nimetust „EuVECA” seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide aktsiate ja osakute turustamisega Euroopa Liidus, tingimusel et nad ka edaspidi järgivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osas alati teatavaid käesolevas määruses täpsustatud nimetuse „EuVECA” kasutamise nõudeid. See kehtib nii olemasolevate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide kui ka pärast künnise ületamist asutatud kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes.

| (6) | Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust
  „EuVECA”
  . Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi Euroopa Liidu eeskirju. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust
  „EuVECA”
  . Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke eeskirju ning üldisi Euroopa Liidu eeskirju.

| (7) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide laadi kohta, eelkõige portfelliettevõtjate kohta, millesse kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta. See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada kvalifitseeruvat riskikapitalifondi muudest alternatiivsetest investeerimisfondidest, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud
  , nt väljaostud või spekulatiivsed investeeringud kinnisvarasse, mille edendamine ei ole käesoleva määruse eesmärk
  . |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide laadi kohta, eelkõige portfelliettevõtjate kohta, millesse kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide kohta. See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada kvalifitseeruvat riskikapitalifondi muudest alternatiivsetest investeerimisfondidest, mille investeerimisstrateegiad on vähem spetsialiseerunud
  , nt väljaostud või spekulatiivsed investeeringud kinnisvarasse, mille edendamine ei ole käesoleva määruse eesmärk
  .

| (8) | Kooskõlas eesmärgiga piiritleda täpselt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, mis on hõlmatud käesoleva määrusega, ning tagamaks, et
  keskendutakse
  kapitali võimaldamisele väikestele ettevõtjatele, kes on oma äritegevuse algetapis, tuleks
  kvalifitseeruvateks riskikapitalifondideks pidada neid fonde, kes kavatsevad investeerida
  vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast
  sellistesse ettevõtjatesse
  .
  Kvalifitseeruval riskikapitalifondil ei tohiks olla lubatud investeerida rohkem kui 30 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse kui kvalifitseeruvatesse investeeringutesse. See tähendab, et samas kui mittekvalifitseeruvate investeeringute maksimaalne piirmäär ei tohi kunagi ületada 30 %, peavad ülejäänud 70 % olema kvalifitseeruva riskikapitalifondi kogu eluea jooksul reserveeritud kvalifitseeruvate investeeringute jaoks. Eelmainitud piirmäärad tuleks arvutada investeeritavate summade alusel pärast kõikide asjakohaste kulude ning sularaha ja raha ekvivalendi hoiuste mahaarvamist. Määruses tuleks sätestada mainitud investeerimispiirangute arvutamiseks vajalikud üksikasjad. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas eesmärgiga piiritleda täpselt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, mis on hõlmatud käesoleva määrusega, ning tagamaks, et
  keskendutakse
  kapitali võimaldamisele väikestele ettevõtjatele, kes on oma äritegevuse algetapis, tuleks
  kvalifitseeruvateks riskikapitalifondideks pidada neid fonde, kes kavatsevad investeerida
  vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast
  sellistesse ettevõtjatesse
  .
  Kvalifitseeruval riskikapitalifondil ei tohiks olla lubatud investeerida rohkem kui 30 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse kui kvalifitseeruvatesse investeeringutesse. See tähendab, et samas kui mittekvalifitseeruvate investeeringute maksimaalne piirmäär ei tohi kunagi ületada 30 %, peavad ülejäänud 70 % olema kvalifitseeruva riskikapitalifondi kogu eluea jooksul reserveeritud kvalifitseeruvate investeeringute jaoks. Eelmainitud piirmäärad tuleks arvutada investeeritavate summade alusel pärast kõikide asjakohaste kulude ning sularaha ja raha ekvivalendi hoiuste mahaarvamist. Määruses tuleks sätestada mainitud investeerimispiirangute arvutamiseks vajalikud üksikasjad.

| (8a) | Käesoleva määruse eesmärk on toetada kasvu ja uuendustegevust liidu väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates (VKEdes). Investeeringud kolmandas riigis asutatud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse võivad tuua kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse rohkem kapitali ja on seega liidu VKEdele kasulikud. Siiski ei tohiks mingil tingimusel teha investeeringuid kolmanda riigi portfelliettevõtjatesse, mis asuvad maksuparadiisides või koostööst keelduvates jurisdiktsioonides. |
| --- | --- |

(8a)

Käesoleva määruse eesmärk on toetada kasvu ja uuendustegevust liidu väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates (VKEdes). Investeeringud kolmandas riigis asutatud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse võivad tuua kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse rohkem kapitali ja on seega liidu VKEdele kasulikud. Siiski ei tohiks mingil tingimusel teha investeeringuid kolmanda riigi portfelliettevõtjatesse, mis asuvad maksuparadiisides või koostööst keelduvates jurisdiktsioonides.

| (8b) | Kvalifitseeruv riskikapitalifond ei tohiks olla asutatud maksuparadiisis või koostööst keelduvas jurisdiktsioonis, näiteks kolmandas riigis, mida iseloomustavad maksude puudumine või nominaalmaksumäärad, asjakohase koostöökorra puudumine riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste ja selle kolmanda riigi, kus kvalifitseeruv riskikapitalifond on asutatud, järelevalveasutuste vahel, või puudulik teabevahetus maksustamise valdkonnas. Samuti ei tohiks kvalifitseeruv riskikapitalifond investeerida jurisdiktsioonidesse, kus ilmneb mõni eelmainitud kriteeriumidest. |
| --- | --- |

(8b)

Kvalifitseeruv riskikapitalifond ei tohiks olla asutatud maksuparadiisis või koostööst keelduvas jurisdiktsioonis, näiteks kolmandas riigis, mida iseloomustavad maksude puudumine või nominaalmaksumäärad, asjakohase koostöökorra puudumine riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste ja selle kolmanda riigi, kus kvalifitseeruv riskikapitalifond on asutatud, järelevalveasutuste vahel, või puudulik teabevahetus maksustamise valdkonnas. Samuti ei tohiks kvalifitseeruv riskikapitalifond investeerida jurisdiktsioonidesse, kus ilmneb mõni eelmainitud kriteeriumidest.

| (8c) | Kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejatel peaks olema võimalik selle fondi eluea jooksul tõmmata ligi täiendavaid kapitalikohustusi. Selliseid täiendavaid kapitalikohustusi kvalifitseeruva riskikapitalifondi eluea jooksul tuleb võtta arvesse, kui kaalutakse järgmist investeeringut muudesse kui kvalifitseeruvatesse varadesse. Täiendavaid kapitalikohustusi tuleks lubada võtta vastavalt kvalifitseeruva riskikapitalifondi fonditingimustes või põhikirjas kehtestatud kriteeriumidele ja tingimustele. |
| --- | --- |

(8c)

Kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejatel peaks olema võimalik selle fondi eluea jooksul tõmmata ligi täiendavaid kapitalikohustusi. Selliseid täiendavaid kapitalikohustusi kvalifitseeruva riskikapitalifondi eluea jooksul tuleb võtta arvesse, kui kaalutakse järgmist investeeringut muudesse kui kvalifitseeruvatesse varadesse. Täiendavaid kapitalikohustusi tuleks lubada võtta vastavalt kvalifitseeruva riskikapitalifondi fonditingimustes või põhikirjas kehtestatud kriteeriumidele ja tingimustele.

| (8d) | Kvalifitseeruvad investeeringud peavad olema omakapitali või kvaasiomakapitali instrumentide vormis. Kvaasiomakapitali instrumendid hõlmavad sellist tüüpi finantsinstrumente, milles on ühendatud omakapital ja võlg, mille puhul on instrumendilt saadav kasum seotud kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasumi või kahjumiga ning mille puhul ei ole tagasimaksmine kohustuste täitmata jätmise korral täielikult tagatud. Sellised instrumendid hõlmavad mitmesuguseid rahastamisvahendeid, näiteks allutatud laenud, passiivne osalus, osaluslaenud, kasumis osalemise õigused, vahetusvõlakirjad ja optsioonivõlakirjad. Võimaliku täiendusena - kuid mitte asendusena - omakapitali ja kvaasiomakapitali instrumentidele tuleks lubada tagatisega või tagatiseta laene, nt kvalifitseeruva riskikapitalifondi poolt antav sildfinantseering sellisele kvalifitseeruvale portfelliettevõtjale, milles kvalifitseeruv riskikapitalifond juba omab kvalifitseeruvaid investeeringuid, tingimusel et sellisteks laenudeks ei kasutata rohkem kui 30 % kvalifitseeruva riskikapitalifondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast. Kajastamaks riskikapitaliturgudel eksisteerivaid äritavasid, tuleks kvalifitseeruval riskikapitalifondil lubada osta kvalifitseeruva portfelliettevõtja olemasolevaid osakuid selle ettevõtja olemasolevatelt osanikelt. Lisaks tuleks võimalikult laialdaste vahendite kogumise võimaluste tagamiseks lubada investeeringuid teistesse kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse. Vältimaks investeeringute lahjendamist kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse, tuleks kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel lubada investeerida teistesse kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse ainult sellisel tingimusel, et need kvalifitseeruvad riskikapitalifondid ei ole ise investeerinud rohkem kui 10 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast teistesse kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse. |
| --- | --- |

(8d)

Kvalifitseeruvad investeeringud peavad olema omakapitali või kvaasiomakapitali instrumentide vormis. Kvaasiomakapitali instrumendid hõlmavad sellist tüüpi finantsinstrumente, milles on ühendatud omakapital ja võlg, mille puhul on instrumendilt saadav kasum seotud kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasumi või kahjumiga ning mille puhul ei ole tagasimaksmine kohustuste täitmata jätmise korral täielikult tagatud. Sellised instrumendid hõlmavad mitmesuguseid rahastamisvahendeid, näiteks allutatud laenud, passiivne osalus, osaluslaenud, kasumis osalemise õigused, vahetusvõlakirjad ja optsioonivõlakirjad. Võimaliku täiendusena - kuid mitte asendusena - omakapitali ja kvaasiomakapitali instrumentidele tuleks lubada tagatisega või tagatiseta laene, nt kvalifitseeruva riskikapitalifondi poolt antav sildfinantseering sellisele kvalifitseeruvale portfelliettevõtjale, milles kvalifitseeruv riskikapitalifond juba omab kvalifitseeruvaid investeeringuid, tingimusel et sellisteks laenudeks ei kasutata rohkem kui 30 % kvalifitseeruva riskikapitalifondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast. Kajastamaks riskikapitaliturgudel eksisteerivaid äritavasid, tuleks kvalifitseeruval riskikapitalifondil lubada osta kvalifitseeruva portfelliettevõtja olemasolevaid osakuid selle ettevõtja olemasolevatelt osanikelt. Lisaks tuleks võimalikult laialdaste vahendite kogumise võimaluste tagamiseks lubada investeeringuid teistesse kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse. Vältimaks investeeringute lahjendamist kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse, tuleks kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel lubada investeerida teistesse kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse ainult sellisel tingimusel, et need kvalifitseeruvad riskikapitalifondid ei ole ise investeerinud rohkem kui 10 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast teistesse kvalifitseeruvatesse riskikapitalifondidesse.

| (8e) | Riskikapitalifondide põhitegevus on esmaste investeeringute kaudu rahastada VKEsid. Riskikapitalifondid ei peaks osalema süsteemselt tähtsates pangandustegevustes väljaspool tavapärast usaldatavusnõuete regulatiivset raamistikku (nn „varipangandus”). Samuti ei peaks nad järgima börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tüüpilisi strateegiaid, nagu finantsvõimendusega väljaostud. |
| --- | --- |

(8e)

Riskikapitalifondide põhitegevus on esmaste investeeringute kaudu rahastada VKEsid. Riskikapitalifondid ei peaks osalema süsteemselt tähtsates pangandustegevustes väljaspool tavapärast usaldatavusnõuete regulatiivset raamistikku (nn „varipangandus”). Samuti ei peaks nad järgima börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tüüpilisi strateegiaid, nagu finantsvõimendusega väljaostud.

| (8f) | Kooskõlas Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on käesoleva määruse eesmärk edendada riskikapitali investeeringuid innovatiivsetesse VKEdesse, mis on reaalmajanduse nurgakivid. Krediidiasutused, investeerimisühingud, kindlustusseltsid, finantsvaldusettevõtjad ja segavaldusettevõtjad tuleks seetõttu jätta välja kvalifitseeruva portfelliettevõtja määratlusest käesoleva määruse tähenduses. |
| --- | --- |

(8f)

Kooskõlas Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on käesoleva määruse eesmärk edendada riskikapitali investeeringuid innovatiivsetesse VKEdesse, mis on reaalmajanduse nurgakivid. Krediidiasutused, investeerimisühingud, kindlustusseltsid, finantsvaldusettevõtjad ja segavaldusettevõtjad tuleks seetõttu jätta välja kvalifitseeruva portfelliettevõtja määratlusest käesoleva määruse tähenduses.

| (9) | Olulise kaitsemeetme kehtestamiseks, mille alusel eristatakse käesoleva määruse kohaselt kvalifitseeruvad riskikapitalifondid nende alternatiivsete investeerimisfondide laiemast kategooriast, kes kauplevad emiteeritud väärtpaberitega järelturgudel, on vaja kehtestada
  eeskirjad
  , et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid
  investeeriksid esmajärjekorras
  otse emiteeritud instrumentidesse. |
| --- | --- |

(9)

Olulise kaitsemeetme kehtestamiseks, mille alusel eristatakse käesoleva määruse kohaselt kvalifitseeruvad riskikapitalifondid nende alternatiivsete investeerimisfondide laiemast kategooriast, kes kauplevad emiteeritud väärtpaberitega järelturgudel, on vaja kehtestada
  eeskirjad
  , et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid
  investeeriksid esmajärjekorras
  otse emiteeritud instrumentidesse.

| (10) | Selleks et võimaldada riskikapitalifondide valitsejatele oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investeeringute tegemisel ja likviidsuse haldamisel teatavat paindlikkust, tuleks lubada ▐ kauplemist
  , näiteks mittekvalifitseeruvate portfelliettevõtjate aktsiate või osakutega, või mittekvalifitseeruvate investeeringute soetamist,
  maksimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete ja sissenõudmata
  kapitali
  kogusummast. ▐ |
| --- | --- |

(10)

Selleks et võimaldada riskikapitalifondide valitsejatele oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investeeringute tegemisel ja likviidsuse haldamisel teatavat paindlikkust, tuleks lubada ▐ kauplemist
  , näiteks mittekvalifitseeruvate portfelliettevõtjate aktsiate või osakutega, või mittekvalifitseeruvate investeeringute soetamist,
  maksimaalselt kuni 30 % ulatuses kapitali sissemaksete ja sissenõudmata
  kapitali
  kogusummast. ▐

| (11) | Selleks et tagada nimetuse
  „EuVECA”
  usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kõikjal Euroopa Liidus, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et nimetust
  „EuVECA”
  võivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus kasutada üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kes täidavad käesolevas määruses sätestatud ühtseid kvaliteedikriteeriumeid. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada nimetuse
  „EuVECA”
  usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kõikjal Euroopa Liidus, tuleks käesoleva määrusega kehtestada, et nimetust
  „EuVECA”
  võivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel kogu Euroopa Liidus kasutada üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kes täidavad käesolevas määruses sätestatud ühtseid kvaliteedikriteeriumeid.

| (12) | Tagamaks, et kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida võivad sellised kvalifitseeruvad fondid kasutada. |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks, et kvalifitseeruvatel riskikapitalifondidel on selgesti eristatav ja kindlaks tehtav profiil, mis vastab nende eesmärgile, peaksid olemas olema ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida võivad sellised kvalifitseeruvad fondid kasutada.

| (13) | Tagamaks, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks olla lubatud fondi tasandil
  finantsvõimenduse kasutamine
  .
  Riskikapitalifondi valitsejal peaks olema lubatud laenata, emiteerida võlakohustusi või anda kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ainult tingimusel, et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega ega suurenda seega fondi riskipositsiooni üle oma märgitud kapitali taseme. Sellise lähenemisviisi puhul ei suurenda kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite rahalised ettemaksed, mis on täielikult kaetud nende investorite kapitalikohustustega, kvalifitseeruvate riskikapitalifondide riskipositsiooni ning seetõttu peaksid need olema lubatud.
  Selleks et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele laekunud, tuleks
  samuti
  lubada lühiajalist laenamist
  , tingimusel et see ei ületa sissenõudmata märgitud kapitali suurust
  . |
| --- | --- |

(13)

Tagamaks, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduvad oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks olla lubatud fondi tasandil
  finantsvõimenduse kasutamine
  .
  Riskikapitalifondi valitsejal peaks olema lubatud laenata, emiteerida võlakohustusi või anda kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ainult tingimusel, et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega ega suurenda seega fondi riskipositsiooni üle oma märgitud kapitali taseme. Sellise lähenemisviisi puhul ei suurenda kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite rahalised ettemaksed, mis on täielikult kaetud nende investorite kapitalikohustustega, kvalifitseeruvate riskikapitalifondide riskipositsiooni ning seetõttu peaksid need olema lubatud.
  Selleks et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida ajal, mil investoritelt on märgitud kapital sisse nõutud ja kapital ei ole veel tegelikult arvele laekunud, tuleks
  samuti
  lubada lühiajalist laenamist
  , tingimusel et see ei ületa sissenõudmata märgitud kapitali suurust
  .

| (14) | Tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustatakse
  ainult
  investoritele, kellel on ▐ kogemused
  , teadmised
  ja
  asjatundlikkus teha oma investeerimisotsuseid ise ning nõuetekohaselt hinnata
  riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust kvalifitseeruvate riskikapitalifondide vastu, tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid ▐ turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ
  finantsinstrumentide turgude kohta

   (6). ▐ Piisavalt laia
  kvalifitseeruvate
  riskikapitalifondide investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Kõnealuste teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringute tegemiseks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu.
  Lisaks tuleks riskikapitalifondi valitsemisega seotud juhtidele, direktoritele või töötajatele võimaldada investeerimist kvalifitseeruvasse riskikapitalifondi, mida nad valitsevad, sest sellistel isikutel on piisavalt teadmisi, et osaleda riskikapitali investeeringutes. |
| --- | --- |

(14)

Tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustatakse
  ainult
  investoritele, kellel on ▐ kogemused
  , teadmised
  ja
  asjatundlikkus teha oma investeerimisotsuseid ise ning nõuetekohaselt hinnata
  riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust kvalifitseeruvate riskikapitalifondide vastu, tuleks kehtestada teatavad konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid ▐ turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitleda kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ
  finantsinstrumentide turgude kohta

   (6). ▐ Piisavalt laia
  kvalifitseeruvate
  riskikapitalifondide investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et kvalifitseeruvatele riskikapitalifondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Kõnealuste teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringute tegemiseks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu.
  Lisaks tuleks riskikapitalifondi valitsemisega seotud juhtidele, direktoritele või töötajatele võimaldada investeerimist kvalifitseeruvasse riskikapitalifondi, mida nad valitsevad, sest sellistel isikutel on piisavalt teadmisi, et osaleda riskikapitali investeeringutes.

| (15) | Tagamaks, et nimetust
  „EuVECA”
  kasutavad üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning riskikapitalifondi valitseja ja investorite suhte kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed tingimused huvide konfliktide käsitlemiseks kõnealuste fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra. |
| --- | --- |

(15)

Tagamaks, et nimetust
  „EuVECA”
  kasutavad üksnes need riskikapitalifondide valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks käesoleva määrusega kehtestada eeskirjad äritegevuse ning riskikapitalifondi valitseja ja investorite suhte kohta. Samal põhjusel tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed tingimused huvide konfliktide käsitlemiseks kõnealuste fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjadega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra.

| (15a) | Kui riskikapitalifondi valitseja kavatseb delegeerida ülesandeid kolmandatele isikutele, ei tohiks asjaolu, et fondivalitseja on delegeerinud ülesanded kolmandale isikule, mõjutada fondivalitseja vastutust riskikapitalifondi ja selle investorite suhtes. Samuti ei tohiks fondivalitseja delegeerida ülesandeid sellisel määral, et teda ei saa enam pidada riskikapitalifondi valitsejaks ning ta muutub fiktiivseks äriühinguks. Riskikapitalifondi valitseja peaks jääma püsivalt vastutavaks delegeeritud volituste nõuetekohase täitmise ja käesoleva määrusega vastavuse tagamise eest. Ülesannete delegeerimine ei tohiks vähendada riskikapitalifondi valitseja järelevalve tõhusust ning eelkõige ei tohiks see takistada riskikapitalifondi valitseja tegutsemist ega riskikapitalifondi valitsemist investorite parimates huvides. |
| --- | --- |

(15a)

Kui riskikapitalifondi valitseja kavatseb delegeerida ülesandeid kolmandatele isikutele, ei tohiks asjaolu, et fondivalitseja on delegeerinud ülesanded kolmandale isikule, mõjutada fondivalitseja vastutust riskikapitalifondi ja selle investorite suhtes. Samuti ei tohiks fondivalitseja delegeerida ülesandeid sellisel määral, et teda ei saa enam pidada riskikapitalifondi valitsejaks ning ta muutub fiktiivseks äriühinguks. Riskikapitalifondi valitseja peaks jääma püsivalt vastutavaks delegeeritud volituste nõuetekohase täitmise ja käesoleva määrusega vastavuse tagamise eest. Ülesannete delegeerimine ei tohiks vähendada riskikapitalifondi valitseja järelevalve tõhusust ning eelkõige ei tohiks see takistada riskikapitalifondi valitseja tegutsemist ega riskikapitalifondi valitsemist investorite parimates huvides.

| (16) | Nimetuse
  „EuVECA”
  usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka riskikapitalifondi valitseja töökorralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada ▐ piisavaid tehnilisi ja inimressursse ▐. |
| --- | --- |

(16)

Nimetuse
  „EuVECA”
  usaldusväärsuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada ka riskikapitalifondi valitseja töökorralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada ▐ piisavaid tehnilisi ja inimressursse ▐.

| (16a) | Selleks et tagada kvalifitseeruva riskikapitalifondi nõuetekohane valitsemine ja fondivalitseja suutlikkus katta selle tegevusest põhjustatud võimalikke riske, tuleks käesolevas määruses sätestada kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejatele ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada piisavaid omavahendeid. Sellised omavahendid peaksid olema piisavalt suured, et tagada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide järjepidevus ja nõuetekohane valitsemine. |
| --- | --- |

(16a)

Selleks et tagada kvalifitseeruva riskikapitalifondi nõuetekohane valitsemine ja fondivalitseja suutlikkus katta selle tegevusest põhjustatud võimalikke riske, tuleks käesolevas määruses sätestada kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejatele ühtsed, proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada piisavaid omavahendeid. Sellised omavahendid peaksid olema piisavalt suured, et tagada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide järjepidevus ja nõuetekohane valitsemine.

| (17) | Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada kvalifitseeruva riskikapitalifondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks kvalifitseeruva riskikapitalifondi
  fonditingimustes või
  põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse. |
| --- | --- |

(17)

Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada kvalifitseeruva riskikapitalifondi varade nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks kvalifitseeruva riskikapitalifondi
  fonditingimustes või
  põhikirjas olema sätestatud varade väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse.

| (18) | Tagamaks, et nimetust
  „EuVECA”
  kasutavate riskikapitalifondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta. |
| --- | --- |

(18)

Tagamaks, et nimetust
  „EuVECA”
  kasutavate riskikapitalifondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad aastaaruannete esitamise kohta.

| (19) | Nimetuse
  „EuVECA”
  usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes riskikapitalifondi valitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida riskikapitalifondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Eelkõige peaks olemas olema lepingueelne teabe avaldamise kohustus seoses kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide, kasutatavate investeerimisinstrumentide ning teabega kulude ning seonduvate maksude kohta, samuti seoses kvalifitseeruva fondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga. Läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks peaksid teabe avaldamise nõuded sisaldama ka teavet riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Nimetuse
  „EuVECA”
  usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes riskikapitalifondi valitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Käesoleva määrusega tuleks seepärast kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida riskikapitalifondi valitsejal on kohustus täita seoses tema investoritega. Eelkõige peaks olemas olema lepingueelne teabe avaldamise kohustus seoses kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide, kasutatavate investeerimisinstrumentide ning teabega kulude ning seonduvate maksude kohta, samuti seoses kvalifitseeruva fondi kavandatud investeerimise riski ja tootluse profiiliga. Läbipaistvuse kõrge taseme saavutamiseks peaksid teabe avaldamise nõuded sisaldama ka teavet riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kohta.

| (20) | Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks kontrollib päritoluliikmesriigi pädev asutus, kas riskikapitalifondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks teavitab kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja, kes soovib turustada oma kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid nimetuse
  „EuVECA”
  all, oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima riskikapitalifondi valitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks kontrollib päritoluliikmesriigi pädev asutus, kas riskikapitalifondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks teavitab kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja, kes soovib turustada oma kvalifitseeruvate fondide osakuid või aktsiaid nimetuse
  „EuVECA”
  all, oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima riskikapitalifondi valitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu Euroopa Liidus.

| (20a) | Selleks et tagada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide aktsiate ja osakute tõhus piiriülene turustamine, peaks fondivalitseja registreerimine olema võimalikult kiire. |
| --- | --- |

(20a)

Selleks et tagada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide aktsiate ja osakute tõhus piiriülene turustamine, peaks fondivalitseja registreerimine olema võimalikult kiire.

| (20b) | Kuigi fondide asjakohase kasutamise tagamiseks on käesolevas määruses olemas kaitsemeetmed, peaksid järelevalveasutused hoolikalt jälgima, et neist kaitsemeetmetest ka kinni peetakse. |
| --- | --- |

(20b)

Kuigi fondide asjakohase kasutamise tagamiseks on käesolevas määruses olemas kaitsemeetmed, peaksid järelevalveasutused hoolikalt jälgima, et neist kaitsemeetmetest ka kinni peetakse.

| (21) | Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama eeskirju olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada.

| (22) | Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab riskikapitalifondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks peaks olema selles määruses sätestatud pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab riskikapitalifondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis.

| (23) | Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu Euroopa Liidus tuleks anda
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010

   (7)

  asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele
  )
  ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt registreeritud
  kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejate ja nende hallatavate
  kvalifitseeruvate riskikapitalifondide keskandmebaasi. |
| --- | --- |

(23)

Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu Euroopa Liidus tuleks anda
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010

   (7)

  asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele
  )
  ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt registreeritud
  kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejate ja nende hallatavate
  kvalifitseeruvate riskikapitalifondide keskandmebaasi.

| (23a) | Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et riskikapitalifondi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, tuleks tal sellest kohe teatada päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes peaks võtma asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(23a)

Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et riskikapitalifondi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, tuleks tal sellest kohe teatada päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes peaks võtma asjakohaseid meetmeid.

| (23b) | Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus ei võta meetmeid mõistliku aja jooksul või kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest hoolimata jätkab riskikapitalifondi valitseja tegutsemist viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määrusega, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta investorite kaitsmiseks kõik vajalikud meetmed, muu hulgas takistada asjaomasel fondivalitsejal oma riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil turustada. |
| --- | --- |

(23b)

Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus ei võta meetmeid mõistliku aja jooksul või kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest hoolimata jätkab riskikapitalifondi valitseja tegutsemist viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määrusega, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta investorite kaitsmiseks kõik vajalikud meetmed, muu hulgas takistada asjaomasel fondivalitsejal oma riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil turustada.

| (24) | Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu. |
| --- | --- |

(24)

Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide tõhusa järelevalve tagamiseks peaks käesolev määrus sisaldama pädevate asutuste käsutuses olevate järelevalvevolituste loetelu.

| (25) | Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise tagamiseks sätestada
  haldussanktsioonid ja meetmed
  juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust
  „EuVECA”
  võivad kasutada üksnes registreeritud riskikapitalifondide valitsejad. Sätestada tuleks, et põhisätete rikkumisega kaasneb nimetuse kasutamise keeld ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevas määruses tuleks selle nõuetekohase jõustamise tagamiseks sätestada
  haldussanktsioonid ja meetmed
  juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on eeskirjad portfelli struktuuri kohta, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust
  „EuVECA”
  võivad kasutada üksnes registreeritud riskikapitalifondide valitsejad. Sätestada tuleks, et põhisätete rikkumisega kaasneb nimetuse kasutamise keeld ja riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamine.

| (26) | Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. |
| --- | --- |

(26)

Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel.

| (27) | Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt asjaomastelt siseriiklikelt ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrget taset nõutakse kõigilt asjaomastelt siseriiklikelt ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt.

| (28) | Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ning järelevalve kõrge taseme kogu Euroopa Liidus. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. |
| --- | --- |

(28)

Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ning järelevalve kõrge taseme kogu Euroopa Liidus. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid.

| (29) | Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artiklile 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010
  ,
  millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (8) ▐
  ,
  artikliga 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada
  käesolevas määruses
  osutatud
  teatamise
  vormi ▐ rakenduslikud tehnilised standardid. |
| --- | --- |

(29)

Komisjonil peaks olema ka õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artiklile 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010
  ,
  millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (8) ▐
  ,
  artikliga 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada
  käesolevas määruses
  osutatud
  teatamise
  vormi ▐ rakenduslikud tehnilised standardid.

| (30) | Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290
  seoses
  huvide konflikti
  liikidega
  , mida riskikapitalifondi juhid peavad vältima, ning sellega seoses
  võetavate meetmetega
  . On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ▐ |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290
  seoses
  huvide konflikti
  liikidega
  , mida riskikapitalifondi juhid peavad vältima, ning sellega seoses
  võetavate meetmetega
  . On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  ▐

| (32) | Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva tuleks määrus riskikapitalituru arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata.
  Läbivaatamine peaks hõlmama üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel omandatud kogemustest.
  Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  seadusandlikud ettepanekud
  . |
| --- | --- |

(32)

Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva tuleks määrus riskikapitalituru arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata.
  Läbivaatamine peaks hõlmama üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel omandatud kogemustest.
  Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  seadusandlikud ettepanekud
  .

| (32a) | Sellele lisaks peaks komisjon hiljemalt 22. juulil 2017 alustama käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate teiste eeskirjade (eriti direktiivi 2011/61/EL) vastastikmõju läbivaatamist. Eelkõige tuleks läbivaatamise käigus käsitleda käesoleva määruse kohaldamisala ning anda hinnang, kas on vajalik seda laiendada, et võimaldada suuremate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatel kasutada nimetust „EuVECA”. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(32a)

Sellele lisaks peaks komisjon hiljemalt 22. juulil 2017 alustama käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate teiste eeskirjade (eriti direktiivi 2011/61/EL) vastastikmõju läbivaatamist. Eelkõige tuleks läbivaatamise käigus käsitleda käesoleva määruse kohaldamisala ning anda hinnang, kas on vajalik seda laiendada, et võimaldada suuremate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatel kasutada nimetust „EuVECA”. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud.

| (32b) | Nimetatud läbivaatamise käigus tuleks komisjonil anda hinnang tõkete kohta, mis võivad olla takistanud fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sh usaldatavuse järelevalvet käsitlevate muude määruste mõju kohta institutsionaalsetele investoritele. Lisaks peaks komisjon koguma andmeid, et hinnata EuVECA panust teistesse liidu programmidesse, mille eesmärk on samuti toetada innovatsiooni liidus, nt Horisont 2020. |
| --- | --- |

(32b)

Nimetatud läbivaatamise käigus tuleks komisjonil anda hinnang tõkete kohta, mis võivad olla takistanud fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sh usaldatavuse järelevalvet käsitlevate muude määruste mõju kohta institutsionaalsetele investoritele. Lisaks peaks komisjon koguma andmeid, et hinnata EuVECA panust teistesse liidu programmidesse, mille eesmärk on samuti toetada innovatsiooni liidus, nt Horisont 2020.

| (32c) | Pidades silmas komisjoni teatist tegevuskava kohta VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks ja komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”, on oluline kogu liidu ulatuses tagada riskikapitalituru toetamiseks kasutatavate avalike kavade tõhusus ning kooskõlastatus ja vastastikune sidusus liidu erinevate poliitikate vahel, mille eesmärgiks on innovatsiooni soodustamine, sh konkurentsi- ja teaduspoliitika vahel. Liidu majanduskasvu ja innovatsioonipoliitika keskmes on keskkonnahoidlik tehnoloogia, arvestades liidu eesmärki olla aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu ning energia- ja ressursitõhususe alal maailmas juhtpositsioonil, sh seoses VKEde rahastamisega. Käesoleva määruse läbivaatamisel on oluline hinnata selle mõju nimetatud eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(32c)

Pidades silmas komisjoni teatist tegevuskava kohta VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks ja komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit”, on oluline kogu liidu ulatuses tagada riskikapitalituru toetamiseks kasutatavate avalike kavade tõhusus ning kooskõlastatus ja vastastikune sidusus liidu erinevate poliitikate vahel, mille eesmärgiks on innovatsiooni soodustamine, sh konkurentsi- ja teaduspoliitika vahel. Liidu majanduskasvu ja innovatsioonipoliitika keskmes on keskkonnahoidlik tehnoloogia, arvestades liidu eesmärki olla aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu ning energia- ja ressursitõhususe alal maailmas juhtpositsioonil, sh seoses VKEde rahastamisega. Käesoleva määruse läbivaatamisel on oluline hinnata selle mõju nimetatud eesmärgi saavutamisele.

| (32d) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hindama oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad tema volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande. |
| --- | --- |

(32d)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hindama oma personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad tema volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande.

| (32e) | Euroopa Investeerimisfond (EIF) investeerib muu hulgas riskikapitalifondidesse üle kogu liidu. Käesolevas määruses sisalduvad meetmed, mis võimaldavad lihtsamalt määratleda riskikapitalifonde kindlaksmääratud ühiste joonte alusel, peaksid muutma EIFi jaoks kergemaks käesoleva määruse põhiste riskikapitalifondide identifitseerimise võimalike investeerimisobjektidena. Seetõttu tuleks julgustada Euroopa Investeerimisfondi investeerima Euroopa riskikapitalifondidesse. |
| --- | --- |

(32e)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) investeerib muu hulgas riskikapitalifondidesse üle kogu liidu. Käesolevas määruses sisalduvad meetmed, mis võimaldavad lihtsamalt määratleda riskikapitalifonde kindlaksmääratud ühiste joonte alusel, peaksid muutma EIFi jaoks kergemaks käesoleva määruse põhiste riskikapitalifondide identifitseerimise võimalike investeerimisobjektidena. Seetõttu tuleks julgustada Euroopa Investeerimisfondi investeerima Euroopa riskikapitalifondidesse.

| (33) | Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine (artikkel 7) ja ettevõtlusvabadus (artikkel 16). |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine (artikkel 7) ja ettevõtlusvabadus (artikkel 16).

| (34) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (10) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. |
| --- | --- |

(34)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (10) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all.

| (35) | Käesolev määrus ei tohiks piirata riigiabi eeskirjade kohaldamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi suhtes. |
| --- | --- |

(35)

Käesolev määrus ei tohiks piirata riigiabi eeskirjade kohaldamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi suhtes.

| (36) | Kuna
  käesoleva määruse
  eesmärke
  , nimelt kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise suhtes ühtsete
  nõuete
  kohaldamise tagamist
  ning lihtsa riskikapitalifondide valitsejate registreerimissüsteemi loomist, võttes seejuures täielikult arvesse vajadust tasakaalustada nimetuse „EuVECA” kasutamisega seotud ohutus ja usaldusväärsus riskikapitalituru tõhusa toimimise ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga
  , ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada
  ning seepärast, arvestades meetme ulatust ja mõju, on nimetatud eesmärke võimalik paremini saavutada liidu tasandil,
  võib
  liit
  võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
  Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt
  ei lähe käesolev määrus nimetatud
  eesmärkide
  saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(36)

Kuna
  käesoleva määruse
  eesmärke
  , nimelt kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamise suhtes ühtsete
  nõuete
  kohaldamise tagamist
  ning lihtsa riskikapitalifondide valitsejate registreerimissüsteemi loomist, võttes seejuures täielikult arvesse vajadust tasakaalustada nimetuse „EuVECA” kasutamisega seotud ohutus ja usaldusväärsus riskikapitalituru tõhusa toimimise ja eri sidusrühmade jaoks tekkiva kuluga
  , ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada
  ning seepärast, arvestades meetme ulatust ja mõju, on nimetatud eesmärke võimalik paremini saavutada liidu tasandil,
  võib
  liit
  võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
  Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt
  ei lähe käesolev määrus nimetatud
  eesmärkide
  saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed nõuded
  ja tingimused selliste
  ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes soovivad kasutada nimetust
  „EuVECA” seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisega
  Euroopa Liidus, aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele. Määruses on sätestatud ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamiseks aktsepteeritavatele investoritele kogu Euroopa Liidus, kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelli struktuuri kohta, aktsepteeritavate investeerimisinstrumentide ning -tehnikate kohta, mida kasutavad kvalifitseeruvad riskikapitalifondid, ning ka kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid kogu Euroopa Liidus turustavate riskikapitalifondide valitsejate korraldus, käitumine ja läbipaistvus.

Artikkel 2

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3 punktis b määratletud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes,
  kes haldavad selliseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, mille valitsetavate varade kogumaht ei ületa direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist,
  kes on asutatud Euroopa Liidus ning kes peavad end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktile a, tingimusel, et need valitsejad haldavad ▐ kvalifitseeruvate riskikapitalifondide portfelle ▐.

1a.
     
  Riskikapitalifondi valitsejad, kes on registreeritud käesoleva määruse alusel vastavalt artiklile 13 ning kelle fondi varade kogumaht edaspidi kasvab ja ületab direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kellel seetõttu on vastavalt sama direktiivi artiklile 6 vaja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste tegevusluba, võivad jätkuvalt kasutada nimetust „EuVECA” seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide aktsiate ja osakute turustamisega Euroopa Liidus, tingimusel et nad ka edaspidi järgivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osas alati käesoleva määruse artikli 3, artikli 5 ning artikli 12 punktide b ja g a sätteid.

1b.
     
  Riskikapitalifondi valitsejad, kes on registreeritud vastavalt käesolevale määrusele, võivad valitseda ka direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusluba vajavaid eurofonde, tingimusel et nad on välised valitsejad.

▐

Artikkel 3

Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:

a)   „kvalifitseeruv riskikapitalifond”– ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes
  :

| — | ei kohalda maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalmaksumäärasid või mille puhul pakutakse soodustusi isegi ilma reaalse majandustegevuse või märkimisväärse kohalolekuta kolmandas riigis, kes sellised maksusoodustusi pakub; |
| --- | --- |

—

ei kohalda maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalmaksumäärasid või mille puhul pakutakse soodustusi isegi ilma reaalse majandustegevuse või märkimisväärse kohalolekuta kolmandas riigis, kes sellised maksusoodustusi pakub;

| — | omab asjakohast koostöökorda riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega, mis tähendab, et on tagatud tõhus teabevahetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 21, võimaldades pädevatel asutustel teostada käesoleva määruse kohaseid ülesandeid; |
| --- | --- |

—

omab asjakohast koostöökorda riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega, mis tähendab, et on tagatud tõhus teabevahetus vastavalt käesoleva määruse artiklile 21, võimaldades pädevatel asutustel teostada käesoleva määruse kohaseid ülesandeid;

| — | ei ole rahapesuvastase töökonna poolt kantud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasest koostööst keelduvate riikide ja territooriumide nimekirja; |
| --- | --- |

—

ei ole rahapesuvastase töökonna poolt kantud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasest koostööst keelduvate riikide ja territooriumide nimekirja;

| — | on sõlminud tegevusloa saanud riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et see kolmas riik järgib täielikult OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh mitmepoolsete maksustamisalaste lepingute osas. |
| --- | --- |

—

on sõlminud tegevusloa saanud riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et see kolmas riik järgib täielikult OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh mitmepoolsete maksustamisalaste lepingute osas.

Alapunktides i ja ii mainitud piirmäärad arvutatakse investeeritavate summade alusel pärast kõikide asjakohaste kulude ning sularaha ja raha ekvivalendi hoiuste mahaarvamist;

aa)
     
  „asjakohased kulud”
  –

b)
     „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja”–
  alternatiivne investeerimisfond, nagu see on määratletud direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a
  ;

c)   „kvalifitseeruvad investeeringud”–
  üks järgmistest instrumentidest:

| — | mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille on kvalifitseeruv riskikapitalifond omandanud kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt otse, ▐ |
| --- | --- |

—

mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja ning mille on kvalifitseeruv riskikapitalifond omandanud kvalifitseeruvalt portfelliettevõtjalt otse, ▐

| — | mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või |
| --- | --- |

—

mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud kapitaliväärtpaberi vastu, või

| — | mille on emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud kvalifitseeruv riskikapitalifond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud omakapitaliinstrumendi vastu; |
| --- | --- |

—

mille on emiteerinud ettevõtja, kes on kvalifitseeruva portfelliettevõtja enamusosalusega tütarettevõtja, ning mille on omandanud kvalifitseeruv riskikapitalifond kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud omakapitaliinstrumendi vastu;

d)   „kvalifitseeruv portfelliettevõtja”– ettevõtja
  :

| — | ei oma luba kaubelda
  reguleeritud turul
  või mitmepoolses kauplemissüsteemis (MTF)
  vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 ja punktis 15 kindlaks määratule, |
| --- | --- |

—

ei oma luba kaubelda
  reguleeritud turul
  või mitmepoolses kauplemissüsteemis (MTF)
  vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 ja punktis 15 kindlaks määratule,

| — | kes annab tööd alla 250 inimesele,
  ja |
| --- | --- |

—

kes annab tööd alla 250 inimesele,
  ja

| — | kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot
  ; |
| --- | --- |

—

kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot
  ;

| — | krediidiasutus direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 1 tähenduses, |
| --- | --- |

—

krediidiasutus direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 1 tähenduses,

| — | investeerimisühing direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 punkti 1 tähenduses, |
| --- | --- |

—

investeerimisühing direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 punkti 1 tähenduses,

| — | kindlustusandja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punkti 1 tähenduses, |
| --- | --- |

—

kindlustusandja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punkti 1 tähenduses,

| — | finantsvaldusettevõtja direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 19 tähenduses, või |
| --- | --- |

—

finantsvaldusettevõtja direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 19 tähenduses, või

| — | segavaldusettevõtja direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 20 tähenduses; |
| --- | --- |

—

segavaldusettevõtja direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punkti 20 tähenduses;

| — | ei kohalda maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalmaksumäärasid või mille puhul pakutakse soodustusi isegi ilma reaalse majandustegevuse või märkimisväärse kohalolekuta kolmandas riigis, kes sellised maksusoodustusi pakub, |
| --- | --- |

—

ei kohalda maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalmaksumäärasid või mille puhul pakutakse soodustusi isegi ilma reaalse majandustegevuse või märkimisväärse kohalolekuta kolmandas riigis, kes sellised maksusoodustusi pakub,

| — | ei ole rahapesuvastase töökonna poolt kantud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasest koostööst keelduvate riikide ja territooriumide nimekirja, |
| --- | --- |

—

ei ole rahapesuvastase töökonna poolt kantud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasest koostööst keelduvate riikide ja territooriumide nimekirja,

| — | on sõlminud tegevusloa saanud riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et see kolmas riik järgib täielikult OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh mitmepoolsete maksustamisalaste lepingute osas; |
| --- | --- |

—

on sõlminud tegevusloa saanud riskikapitalifondi valitseja päritoluliikmesriigiga ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kavatsetakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada, kokkuleppe, millega tagatakse, et see kolmas riik järgib täielikult OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid, ja tagab maksustamisalase teabe tõhusa vahetamise, sh mitmepoolsete maksustamisalaste lepingute osas;

e)   „omakapital”– omandiosalus ettevõtjas, väljendatuna kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud osakutes või muus kapitaliosaluse vormis;

f)   „kvaasiomakapital”–
  mis tahes tüüpi finantsinstrumendid, milles on ühendatud omakapital ja võlg, mille puhul on instrumendilt
  saadav kasum
  seotud
  kvalifitseeruva portfelliettevõtja
  kasumi või kahjumiga
  ning
  mille puhul ei ole tagasimaksmine
  kohustuste täitmata jätmise korral
  täielikult tagatud
  ;

g)   „turustamine”– riskikapitalifondi valitseja algatusel või riskikapitalifondi valitseja nimel sellise riskikapitalifondi osakute või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta haldab üksi või koos investoritega, kes asuvad Euroopa Liidus või kelle registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus;

h)   „märgitud kapital”– kohustuse võtmine, mille alusel peab
  investor ajavahemiku jooksul, mis on sätestatud kvalifitseeruva riskikapitalifondi fonditingimustes või põhikirjas,
  omandama riskikapitalifondi osaluse või tegema riskikapitalifondi kapitali sissemakseid;

i)   „riskikapitalifondi valitseja”– juriidiline isik, kes haldab tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte kvalifitseeruvat riskikapitalifondi;

j)   „päritoluliikmesriik”– liikmesriik, kus riskikapitalifondi valitseja on asutatud
  ja kus ta peab end registreerima pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktile a
  ;

k)   „vastuvõttev liikmesriik”– muu liikmesriik kui päritoluliikmesriik, kus riskikapitalifondi valitseja turustab kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale määrusele;

l)   „pädev asutus”– riigi ametiasutus, millele päritoluliikmesriik on õigusnormi alusel andnud ülesande registreerida ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate valitsejad vastavalt artikli 2 lõikes 1 osutatule
  ;

la)
     
  „eurofond”
  –

Seoses esimese lõigu alapunktiga i saab kvalifitseeruv riskikapitalifond ise riskikapitalifondi valitsejana tegevusloa, kui kvalifitseeruva riskikapitalifondi õiguslik vorm võimaldab sisemist valitsemist ning kui selle juhtorgan otsustab välist valitsejat mitte nimetada. Kvalifitseeruvat riskikapitalifondi, kes on registreeritud sisemise riskikapitalifondi valitsejana, ei saa registreerida teiste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate välise riskikapitalifondi valitsejana.

II   PEATÜKK

NIMETUSE „
  EuVECA
  ” KASUTAMISE TINGIMUSED

Artikkel 4

Riskikapitalifondi valitsejatel, kes täidavad käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisel Euroopa Liidus nimetust „
  EuVECA
  ”.

Artikkel 5

1.   Riskikapitalifondi valitseja tagab, et kvalifitseeruvate investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata fondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast rohkem kui 30 % muude kui kvalifitseeruvate investeeringute tarvis.
  30 % arvutatakse investeeritavate summade alusel pärast kõikide asjakohaste kulude mahaarvamist.
  Selle piirmäära arvutamisel ei võeta arvesse sularaha ja raha ekvivalendi hoiuseid
  , sest sularaha ja raha ekvivalenti ei käsitleta investeeringutena
  .

2.   Riskikapitalifondi valitseja ei ▐ kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon
  üle fondi märgitud kapitali taseme
  , kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil.

2a.
     
  Riskikapitalifondi valitseja võib laenata, emiteerida võlakohustusi või anda kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ainult tingimusel, et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on hõlmatud sissenõudmata kohustustega.

▐

Artikkel 6

1.
     Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui:

| a) | need muud investorid võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot; ning |
| --- | --- |

a)

need muud investorid võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot; ning

| b) | need muud investorid kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustuse või investeeringuga seonduvatest riskidest. |
| --- | --- |

b)

need muud investorid kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendiga, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustuse või investeeringuga seonduvatest riskidest.

▐

2.
     
  Lõiget 1 ei kohaldata investeeringute suhtes, mida teevad riskikapitalifondi valitseja juhid, direktorid või juhtimises osalevad töötajad kvalifitseeruvasse riskikapitalifondi, mida nad valitsevad.

Artikkel 7

Riskikapitalifondi valitsejad peavad enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondidega seoses:

| a) | tegutsema
  ausalt,
  piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega
  ning õiglaselt
  ; |
| --- | --- |

a)

tegutsema
  ausalt,
  piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega
  ning õiglaselt
  ;

| b) | kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve; |
| --- | --- |

b)

kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, mille puhul on alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve;

| c) | teostama äritegevust enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide, enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides; |
| --- | --- |

c)

teostama äritegevust enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide, enda hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides;

| d) | olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende pideval jälgimisel; |
| --- | --- |

d)

olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende pideval jälgimisel;

| e) | omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad
  ; |
| --- | --- |

e)

omama piisavaid teadmisi ja arusaamist kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad
  ;

| ea) | kohtlema investoreid õiglaselt; |
| --- | --- |

ea)

kohtlema investoreid õiglaselt;

| eb) | tagama, et ükski investor ei saa sooduskohtlemist, v.a juhul kui selline sooduskohtlemine on ette nähtud kvalifitseeruva riskikapitalifondi fonditingimustes või põhikirjas. |
| --- | --- |

eb)

tagama, et ükski investor ei saa sooduskohtlemist, v.a juhul kui selline sooduskohtlemine on ette nähtud kvalifitseeruva riskikapitalifondi fonditingimustes või põhikirjas.

Artikkel 7a

1.
     
  Kui riskikapitalifondi valitseja kavatseb delegeerida ülesandeid kolmandatele isikutele, ei mõjuta asjaolu, et fondivalitseja on delegeerinud ülesanded kolmandale isikule, fondivalitseja vastutust kvalifitseeruva riskikapitalifondi ja selle investorite suhtes, samuti ei tohi fondivalitseja delegeerida ülesandeid sellisel määral, et teda ei saa enam pidada kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejaks, ega sellisel määral, et ta ise muutub fiktiivseks äriühinguks.

2.
     
  Delegeerimine ei tohi vähendada riskikapitalifondi valitseja järelevalve tõhusust ning eelkõige ei tohi see takistada riskikapitalifondi valitseja tegutsemist ega kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsemist investorite parimates huvides.

Artikkel 8

1.   Riskikapitalifondi valitsejad teevad kindlaks huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole võimalik vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need
  kiiresti
  kooskõlas lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende hallatavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondide õiglane kohtlemine.

2.   Riskikapitalifondi valitseja teeb kindlaks eelkõige need huvide konfliktid, mis võivad tekkida:

| a) | riskikapitalifondide valitsejate, isikute, kes tegelikult juhivad riskikapitalifondi valitseja äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad riskikapitalifondi valitsejat või keda kontrollib riskikapitalifondi valitseja, ning kvalifitseeruva riskikapitalifondi, keda haldavad riskikapitalifondi valitsejad, või nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite vahel; |
| --- | --- |

a)

riskikapitalifondide valitsejate, isikute, kes tegelikult juhivad riskikapitalifondi valitseja äritegevust, töötajate või isikute, kes otse või kaudselt kontrollivad riskikapitalifondi valitsejat või keda kontrollib riskikapitalifondi valitseja, ning kvalifitseeruva riskikapitalifondi, keda haldavad riskikapitalifondi valitsejad, või nende kvalifitseeruvate riskikapitalifondide investorite vahel;

| b) | kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite ning muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi, mida haldab sama riskikapitalifondi valitseja, või selle muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite vahel
  ; |
| --- | --- |

b)

kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite ning muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi, mida haldab sama riskikapitalifondi valitseja, või selle muu kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite vahel
  ;

| ba) | kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite ning mõne teise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi, mida haldab sama riskikapitalifondi valitseja, või selle teise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi investorite vahel. |
| --- | --- |

ba)

kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle kvalifitseeruva riskikapitalifondi investorite ning mõne teise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi, mida haldab sama riskikapitalifondi valitseja, või selle teise ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja või eurofondi investorite vahel.

3.   Riskikapitalifondi valitsejad tagavad tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded.

4.   Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse huvide konfliktid juhul, kui riskikapitalifondi valitseja kehtestatud organisatsiooniline kord huvide konfliktide tuvastamiseks, ennetamiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava kindlusega tagada kliendi huvide kahjustamise ohu vältimine. Riskikapitalifondi valitsejad avalikustavad investoritele enne nende nimel äritegevuse alustamist selgelt huvide konfliktide üldise laadi või allika.

5.   Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 23 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:

| a) | käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konfliktide liigid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konfliktide liigid;

| b) | meetmed, mida riskikapitalifondide valitsejad
  võtavad
  seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid. |
| --- | --- |

b)

meetmed, mida riskikapitalifondide valitsejad
  võtavad
  seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusmenetlustega, et tuvastada, ennetada, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konfliktid.

Artikkel 9

Riskikapitalifondide valitsejatel peab alati olema piisavaid omavahendeid ning nad peavad alati kasutama asjakohaseid ja piisavaid tehnilisi ja inimressursse kvalifitseeruvate riskikapitalifondide korrektseks valitsemiseks.

Riskikapitalifondide valitsejatel on igal ajal kohustus tagada, et nad suudavad põhjendada omavahendite piisavust tegevuse järjepidevuse kindlustamiseks ning põhjendada, miks need vahendid on piisavad, nagu täpsustatud artiklis 12.

Artikkel 10

Varade väärtuse hindamise eeskirjad tuleb sätestada iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi
  fonditingimustes või
  põhikirjas
  ning need peavad tagama usaldusväärse ja läbipaistva hindamisprotsessi
  .

Kasutatava hindamiskorraga tagatakse, et varasid hinnatakse nõuetekohaselt ning varade väärtust arvutatakse vähemalt üks kord aastas.

Artikkel 11

1.   Riskikapitalifondi valitseja teeb päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavaks aastaaruande iga hallatava kvalifitseeruva riskikapitalifondi kohta hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse kvalifitseeruva riskikapitalifondi portfelli struktuuri ja viimase aasta tegevust.
  Aruandes avalikustatakse ka kvalifitseeruva riskikapitalifondi kasum selle tegevuse lõpuks ning vajaduse korral selle tegevuse jooksul jaotatud kasum.
  See sisaldab kvalifitseeruva riskikapitalifondi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet.
  Audit kinnitab, et raha ja varasid hoitakse fondi nimel ning et riskikapitalifondi valitseja on loonud asjakohase registri ja peab seda ning rakendab kontrollimeetmeid seoses mis tahes volituste kasutamisega ja kontrolliga kvalifitseeruva riskikapitalifondi raha ja varade ning selle investorite üle, ning see viiakse läbi vähemalt üks kord aastas. Aastaaruanne
  koostatakse vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning riskikapitalifondi valitseja ja investorite vahel kokku lepitud tingimustele. Riskikapitalifondi valitseja esitab aruande investoritele nende taotlusel. Riskikapitalifondi valitsejad ja investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas
  üksteisele
  avalikustamises.

2.   Juhul kui riskikapitalifondi valitsejal on kohustus avalikustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi majandusaasta aruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (11), võidakse lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või majandusaasta aruande täiendava osana.

Artikkel 12

1.   Riskikapitalifondide valitsejad teavitavad
  seoses nende valitsetavate kvalifitseeruvate riskikapitalifondidega
  oma investoreid enne investeerimisotsust
  selgel ja arusaadaval viisil
  järgmistest asjaoludest:

| a) | riskikapitalifondi valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe riskikapitalifondi valitsejaga seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide haldamisega, ning nende ülesannete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

riskikapitalifondi valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on lepinguline suhe riskikapitalifondi valitsejaga seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide haldamisega, ning nende ülesannete kirjeldus;

| aa) | riskikapitalifondi valitsejale saada olevate omavahendite summa, samuti üksikasjalik avaldus selle kohta, miks on fondivalitseja seisukohal, et nendest omavahenditest jätkub piisavate inim- ja tehniliste ressursside säilitamiseks, mida on vaja tema kvalifitseeruvate riskikapitalifondide nõuetekohaseks valitsemiseks; |
| --- | --- |

aa)

riskikapitalifondi valitsejale saada olevate omavahendite summa, samuti üksikasjalik avaldus selle kohta, miks on fondivalitseja seisukohal, et nendest omavahenditest jätkub piisavate inim- ja tehniliste ressursside säilitamiseks, mida on vaja tema kvalifitseeruvate riskikapitalifondide nõuetekohaseks valitsemiseks;

| b) | kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas
  :










  i) | nende
  kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate
  liigid, millesse riskikapitalifond kavatseb investeerida; |
| --- | --- | --- |

b)

kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, sealhulgas
  :

i)

nende
  kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate
  liigid, millesse riskikapitalifond kavatseb investeerida;

| ii) | mis tahes muud kvalifitseeruvad riskikapitalifondid, millesse riskikapitalifond kavatseb investeerida; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes muud kvalifitseeruvad riskikapitalifondid, millesse riskikapitalifond kavatseb investeerida;

| iii) | nende kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liigid, millesse mõni teine alapunktis ii osutatud kvalifitseeruv riskikapitalifond kavatseb investeerida; |
| --- | --- |

iii)

nende kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate liigid, millesse mõni teine alapunktis ii osutatud kvalifitseeruv riskikapitalifond kavatseb investeerida;

| iv) | mittekvalifitseeruvad investeeringud, mida riskikapitalifond kavatseb teha; |
| --- | --- |

iv)

mittekvalifitseeruvad investeeringud, mida riskikapitalifond kavatseb teha;

| v) | tehnikad, mida
  riskikapitalifond kavatseb
  kasutada
  ;
  ning |
| --- | --- |

v)

tehnikad, mida
  riskikapitalifond kavatseb
  kasutada
  ;
  ning

| vi) | kõik kohaldatavad investeerimispiirangud; |
| --- | --- |

vi)

kõik kohaldatavad investeerimispiirangud;

| c) | kvalifitseeruva riskikapitalifondi riskiprofiili ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada; |
| --- | --- |

c)

kvalifitseeruva riskikapitalifondi riskiprofiili ning selliste varadega seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada;

| d) | kvalifitseeruva riskikapitalifondi väärtuse hindamise menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid; |
| --- | --- |

d)

kvalifitseeruva riskikapitalifondi väärtuse hindamise menetluse ja varade väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate varade väärtuse määramisel kasutatavad meetodid;

| e) | riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

riskikapitalifondi valitseja tasu arvutamise kirjeldus;

| f) | kõigi
  asjakohaste
  kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa ▐; |
| --- | --- |

f)

kõigi
  asjakohaste
  kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa ▐;

| g) | olemasolu korral kvalifitseeruva riskikapitalifondi varasemad tulemused; |
| --- | --- |

g)

olemasolu korral kvalifitseeruva riskikapitalifondi varasemad tulemused;

| ga) | ettevõtluse toetusteenused ja muud tugitegevused, mida kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja osutab või korraldab kolmandate isikute kaudu, et soodustada kvalifitseeruvalt riskikapitalifondilt investeeringuid saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid või tegevusi ei pakuta, siis selle asjaolu selgitus; |
| --- | --- |

ga)

ettevõtluse toetusteenused ja muud tugitegevused, mida kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja osutab või korraldab kolmandate isikute kaudu, et soodustada kvalifitseeruvalt riskikapitalifondilt investeeringuid saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid või tegevusi ei pakuta, siis selle asjaolu selgitus;

| h) | selliste menetluste kirjeldus, mille abil kvalifitseeruv riskikapitalifond võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või mõlemat. |
| --- | --- |

h)

selliste menetluste kirjeldus, mille abil kvalifitseeruv riskikapitalifond võib muuta oma investeerimisstrateegiat või -poliitikat või mõlemat.

1a.
     
  Kogu lõikes 1 osutatud teave peab olema õiglane, selge ja mitteeksitav. Seda ajakohastatakse ja vaadatakse vajaduse korral korrapäraselt läbi.

2.   Kui kvalifitseeruval riskikapitalifondil on kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (12) või kvalifitseeruvat riskikapitalifondi hõlmavale siseriiklikule õigusele, siis võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada kas eraldi või prospekti osana.

III   PEATÜKK

JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 13

1.   Riskikapitalifondide valitsejad, kes kavatsevad turustada oma kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid nimetuse „
  EuVECA
  ” all, teavitavad oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust vastavast kavatsusest ning esitavad järgmise teabe:

| a) | kvalifitseeruvate riskikapitalifondide äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed; |
| --- | --- |

a)

kvalifitseeruvate riskikapitalifondide äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed;

| b) | kvalifitseeruvate riskikapitalifondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad; |
| --- | --- |

b)

kvalifitseeruvate riskikapitalifondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad;

| c) | teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta; |
| --- | --- |

c)

teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta;

| d) | nimekiri liikmesriikidest, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada
  ; |
| --- | --- |

d)

nimekiri liikmesriikidest, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb iga kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid turustada
  ;

| da) | nimekiri liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest, kus riskikapitalifondi valitseja on asutanud või kavatseb asutada kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde. |
| --- | --- |

da)

nimekiri liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest, kus riskikapitalifondi valitseja on asutanud või kavatseb asutada kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde.

2.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib Euroopa riskikapitalifondi valitseja üksnes juhul, kui
  ta on veendunud järgmiste tingimuste täitmises:

| -a) | kvalifitseeruvate riskikapitalifondide äritegevust tegelikult juhtivad isikud on piisavalt hea mainega ning kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja investeerimisstrateegiates piisavalt kogenud; |
| --- | --- |

-a)

kvalifitseeruvate riskikapitalifondide äritegevust tegelikult juhtivad isikud on piisavalt hea mainega ning kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja investeerimisstrateegiates piisavalt kogenud;

| a) | kogu lõikes 1 nõutav teave on esitatud
  ; |
| --- | --- |

a)

kogu lõikes 1 nõutav teave on esitatud
  ;

| b) | lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord on sobilik II peatüki nõuete täitmiseks
  ;

| ba) | lõike 1 punkti e kohaselt esitatud nimekiri näitab, et kõik kvalifitseeruvad riskikapitalifondid on asutatud vastavalt käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunktile iii. |
| --- | --- |

ba)

lõike 1 punkti e kohaselt esitatud nimekiri näitab, et kõik kvalifitseeruvad riskikapitalifondid on asutatud vastavalt käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunktile iii.

3.   Registreerimine kehtib kogu Euroopa Liidu territooriumil ja võimaldab riskikapitalifondide valitsejatel turustada kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse „
  EuVECA
  ” all kogu Euroopa Liidus.

Artikkel 14

Riskikapitalifondi valitseja teavitab selle päritoluliikmesriigi pädevat asutust, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb turustada:

| a) | uue kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid; |
| --- | --- |

a)

uue kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid;

| b) | olemasoleva kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 13 lõike 1 punktis d osutatud loetelus. |
| --- | --- |

b)

olemasoleva kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 13 lõike 1 punktis d osutatud loetelus.

Artikkel 15

1.   Vahetult pärast riskikapitalifondi valitseja registreerimist,
  uue kvalifitseeruva riskikapitalifondi lisamist, uue asukoha lisamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi asutamiseks või uue liikmesriigi lisamist, kus riskikapitalifondi valitseja kavatseb kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid turustada,
  teavitab päritoluliikmesriigi pädev asutus riskikapitalifondi valitseja registreerimisest neid liikmesriike, keda on loetletud vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile d, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.

2.   Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile d, ei kehtesta vastavalt artiklile 13 registreeritud riskikapitalifondi valitsejale nõudeid ega haldusmenetlusi seoses kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamisega, samuti ei nõua nad enne tegevusega alustamist turustamise heakskiitmist.

3.   Käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks teavitamise vorm.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt
  ...

   (13).

5.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu käesoleva artikli lõikes 3 osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud menetlusele.

Artikkel 16

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidus registreeritud riskikapitalifondide valitsejad
  ning kõik kvalifitseeruvad riskikapitalifondid, mille osakuid või aktsiaid nad turustavad, samuti riigid, kus neid turustatakse
  .

Artikkel 17

1.
     Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.

1a.
     
  Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on selge ja tõendatav alus arvata, et riskikapitalifondi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, teatab ta sellest kohe päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kes võtab asjakohased meetmed.

1b.
     
  Kui päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest hoolimata või seetõttu, et päritoluliikmesriigi pädev asutus ei võta meetmeid mõistliku aja jooksul, jätkab riskikapitalifondi valitseja tegutsemist viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määrusega, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta investorite kaitsmiseks kõik vajalikud meetmed, muu hulgas takistada asjaomasel fondivalitsejal oma riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil turustada.

Artikkel 18

Pädevatel asutustel on kooskõlas siseriikliku õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused:

| a) | nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid; |
| --- | --- |

a)

nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid;

| b) | nõuda riskikapitalifondi valitsejalt teabe viivitamatut esitamist; |
| --- | --- |

b)

nõuda riskikapitalifondi valitsejalt teabe viivitamatut esitamist;

| c) | nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud riskikapitalifondi valitseja tegevusega või kvalifitseeruva riskikapitalifondiga; |
| --- | --- |

c)

nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud riskikapitalifondi valitseja tegevusega või kvalifitseeruva riskikapitalifondiga;

| d) | teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle; |
| --- | --- |

d)

teostada kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle;

| da) | võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et riskikapitalifondi valitseja täidab jätkuvalt käesoleva määruse nõudeid; |
| --- | --- |

da)

võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et riskikapitalifondi valitseja täidab jätkuvalt käesoleva määruse nõudeid;

| e) | anda korraldus, millega tagatakse, et riskikapitalifondi valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist. |
| --- | --- |

e)

anda korraldus, millega tagatakse, et riskikapitalifondi valitseja täidab käesoleva määruse nõudeid ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist.

Artikkel 19

1.   Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate
  haldusõiguslike karistuste
  ja
  meetmete
  kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatud
  haldusõiguslikud karistused
  ja
  meetmed
  on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teavitavad hiljemalt ... (14) lõikes 1 osutatud eeskirjadest komisjoni ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest muudatustest.

Artikkel 20

1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab
  proportsionaalsuse põhimõtet järgides
  kõik lõikes 2 osutatud asjakohased meetmed, kui riskikapitalifondi valitseja:

| a) | ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid, rikkudes artiklit 5; |
| --- | --- |

a)

ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid, rikkudes artiklit 5;

| b) | turustab
  kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid
  mitteaktsepteeritavatele
  investoritele, rikkudes artiklit 6; |
| --- | --- |

b)

turustab
  kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid
  mitteaktsepteeritavatele
  investoritele, rikkudes artiklit 6;

| c) | kasutab nimetust „EuVECA”, ilma et oleks end registreerinud
  päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures
  vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- |

c)

kasutab nimetust „EuVECA”, ilma et oleks end registreerinud
  päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures
  vastavalt artiklile 13;

| ca) | kasutab nimetust „EuVECA” selliste fondide osakute või aktsiate turustamiseks, mida ei ole asutatud kooskõlas käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunktiga iii; |
| --- | --- |

ca)

kasutab nimetust „EuVECA” selliste fondide osakute või aktsiate turustamiseks, mida ei ole asutatud kooskõlas käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunktiga iii;

| cb) | on registreerimiseks esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaausaid võtteid, rikkudes artiklit 13; |
| --- | --- |

cb)

on registreerimiseks esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaausaid võtteid, rikkudes artiklit 13;

| cc) | ei tegutse oma äritegevuses ausalt, piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega ning õiglaselt, rikkudes artikli 7 punkti a; |
| --- | --- |

cc)

ei tegutse oma äritegevuses ausalt, piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega ning õiglaselt, rikkudes artikli 7 punkti a;

| cd) | ei kohalda asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, rikkudes artikli 7 punkti b; |
| --- | --- |

cd)

ei kohalda asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et ennetada kuritarvitusi, rikkudes artikli 7 punkti b;

| ce) | jätab korduvalt täitmata artikli 11 nõuded seoses aastaaruandega; |
| --- | --- |

ce)

jätab korduvalt täitmata artikli 11 nõuded seoses aastaaruandega;

| cf) | jätab korduvalt täitmata kohustuse teavitada investoreid artikli 12 kohaselt
  . |
| --- | --- |

cf)

jätab korduvalt täitmata kohustuse teavitada investoreid artikli 12 kohaselt
  .

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus vajaduse korral järgmised meetmed:

| -a) | võtab meetmed tagamaks, et riskikapitalifondi valitseja täidab käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunkti iii, artikleid 5 ja 6, artikli 7 punkte a ja b ning artikleid 11, 12 ja 13; |
| --- | --- |

-a)

võtab meetmed tagamaks, et riskikapitalifondi valitseja täidab käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunkti iii, artikleid 5 ja 6, artikli 7 punkte a ja b ning artikleid 11, 12 ja 13;

| a) | keelab nimetuse
  „EuVECA”
  kasutamise
  ning
  kõrvaldab riskikapitalifondi valitseja registrist. |
| --- | --- |

a)

keelab nimetuse
  „EuVECA”
  kasutamise
  ning
  kõrvaldab riskikapitalifondi valitseja registrist.

3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab artikli 13 lõike 1 punkti d kohaselt loetletud vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi
  ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata
  riskikapitalifondi valitseja registrist kõrvaldamisest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 2
  punktis a
  .

4.   Õigus turustada Euroopa Liidus ühe või mitme kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid nimetuse
  „EuVECA”
  all tühistatakse viivitamata pädeva asutuse sellise otsuse tegemise kuupäevast alates, millele on viidatud lõike 2
  punktis a
  .

Artikkel 21

1.   Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel ▐ koostööd
  vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010
  .

2.   
  Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  vahetavad kogu vajalikku teavet ja dokumente, mis on vajalikud
  nende käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete täitmiseks vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010, eelkõige
  käesoleva määruse rikkumiste kindlakstegemiseks ja heastamiseks.

Artikkel 22

1.   Kõigil pädevates asutustes või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate asutuste volitatud audiitoritel ning ekspertidel on ametisaladuse hoidmise kohustus. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate kohtuasjade menetlemist ja käesoleva määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida need isikud on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha teatavaks ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus riskikapitalifondi valitsejaid ja kvalifitseeruvaid riskikapitalifonde eraldi identifitseerida pole võimalik.

2.   Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes.

3.   Kui pädevad asutused või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saab konfidentsiaalset teavet vastavalt lõikele 2, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel ning haldus- või kohtumenetlusteks.

Artikkel 22a

Vaidluste lahendamine

Juhul kui liikmesriikide pädevad asutused ei jõua kokkuleppele ühe pädeva asutuse hinnangu, tegevuse või tegevusetuse osas valdkondades, kus käesoleva määrusega nähakse ette rohkem kui ühe liikmesriigi pädevate asutuste koostöö või kooskõlastamine, võivad pädevad asutused pöörduda kõnealuses küsimuses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poole, kes võib tegutseda vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt antud volitustele, tingimusel et vaidlus ei ole seotud käesoleva määruse artikli 3 punkti a alapunktiga iii ega artikli 3 punkti d alapunktiga iv.

IV   PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli ▐ 8 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates ... (15). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib ▐ artikli 8 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli ▐ 8 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kolme
  kuu võrra.

Artikkel 24

1.   Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Läbivaatamine hõlmab üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimisest ning nende kohaldamisel saadud kogemustest, kaasa arvatud:

| a) | mil määral on riskikapitalifondide valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust
  „EuVECA”
  ; |
| --- | --- |

a)

mil määral on riskikapitalifondide valitsejad kasutanud eri liikmesriikides kas siseriiklikult või piiriüleselt nimetust
  „EuVECA”
  ;

| aa) | kvalifitseeruvate riskikapitalifondide geograafiline asukoht ning kas on vaja lisameetmeid tagamaks, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid asutatakse kooskõlas artikli 3 punkti a alapunktiga iii; |
| --- | --- |

aa)

kvalifitseeruvate riskikapitalifondide geograafiline asukoht ning kas on vaja lisameetmeid tagamaks, et kvalifitseeruvad riskikapitalifondid asutatakse kooskõlas artikli 3 punkti a alapunktiga iii;

| ab) | Euroopa riskikapitalifondide tehtud investeeringute geograafiline ja valdkondlik jaotus; |
| --- | --- |

ab)

Euroopa riskikapitalifondide tehtud investeeringute geograafiline ja valdkondlik jaotus;

| ac) | erinevate kvalifitseeruvate investeeringute kasutamine riskikapitalifondide valitsejate poolt ning eelkõige, kas on vaja kvalifitseeruvate investeeringute mõistet käesolevas määruses kohandada; |
| --- | --- |

ac)

erinevate kvalifitseeruvate investeeringute kasutamine riskikapitalifondide valitsejate poolt ning eelkõige, kas on vaja kvalifitseeruvate investeeringute mõistet käesolevas määruses kohandada;

| b) | võimalus laiendada Euroopa riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamist jaeinvestoritele; |
| --- | --- |

b)

võimalus laiendada Euroopa riskikapitalifondide osakute või aktsiate turustamist jaeinvestoritele;

| ba) | kas oleks asjakohane täiendada käesolevat määrust depositooriumit käsitlevate eeskirjadega; |
| --- | --- |

ba)

kas oleks asjakohane täiendada käesolevat määrust depositooriumit käsitlevate eeskirjadega;

| bb) | artikli 12 kohaste teabenõuete asjakohasus, eriti see, kas need on piisavad, et võimaldada investoritel teha teadlik investeerimisotsus; |
| --- | --- |

bb)

artikli 12 kohaste teabenõuete asjakohasus, eriti see, kas need on piisavad, et võimaldada investoritel teha teadlik investeerimisotsus;

| bc) | liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaselt kehtestatud haldussanktsioonide ja -meetmete tulemuslikkus, proportsionaalsus ja kohaldamine; |
| --- | --- |

bc)

liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaselt kehtestatud haldussanktsioonide ja -meetmete tulemuslikkus, proportsionaalsus ja kohaldamine;

| bd) | käesoleva määruse mõju riskikapitaliturule; |
| --- | --- |

bd)

käesoleva määruse mõju riskikapitaliturule;

| be) | hinnang tõkete kohta, mis võivad olla takistanud fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sh usaldatavuse järelevalvet käsitlevate muude liidu õigusaktide mõju kohta institutsionaalsetele investoritele. |
| --- | --- |

be)

hinnang tõkete kohta, mis võivad olla takistanud fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sh usaldatavuse järelevalvet käsitlevate muude liidu õigusaktide mõju kohta institutsionaalsetele investoritele.

2.   
  Pärast lõikes 1 osutatud läbivaatamist ja
  pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega
  esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.

Artikkel 24a

1.
     
  Komisjon alustab 22. juuliks 2017 käesoleva määruse ning ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate teiste eeskirjade (eriti direktiivi 2011/61/EL) vastastikmõju läbivaatamist. Läbivaatamise käigus käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisala. Komisjon kogub andmeid, et hinnata, kas kohaldamisala on vaja laiendada, et võimaldada fondivalitsejatel, kes valitsevad riskikapitalifonde, mille varade kogumaht ületab artikli 2 lõikes 1 sätestatud künnist, saada riskikapitalifondide valitsejaks kooskõlas käesoleva määrusega.

2.
     
  Pärast lõikes 1 osutatud läbivaatamist ja pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.

Artikkel 25

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 22. juulist 2013, välja arvatud ▐ artikli 8 lõige 5, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 175, 19.6.2012, lk 11.

1

(2)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 72.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ... seisukoht.

3

(4)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

4

(5)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

5

(6)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

6

(7)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

7

(8)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

8

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

9

(10)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

10

(11)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

11

(12)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

12

(13)  
  Üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

13

Üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(14)  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

14

(15)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

15

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/304 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/304

---

Neljapäev, 13. september 2012ELi ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolse kaitseklausli ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi rakendamine ***I

P7_TA(2012)0347

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD)) (1)

2013/C 353 E/51

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 3 a (uus) |
| | (3a) | Selleks, et hoida ära tõsise kahju tekitamine Euroopa Liidu banaanitoodangule, tuleb luua asjakohased kaitsemehhanismid, kuna nimetatud sektoril on paljude äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslikus lõpptootmises tähtis osakaal. Nende piirkondade looduslikest tingimustest tulenevad napid võimalused tootmist mitmekesistada teevad banaanikasvatusest väga tundliku tootmissektori. Seetõttu tuleb kindlasti luua tõhusad mehhanismid kolmandatest riikidest pärit toodete soodusimpordi suhtes tagamaks, et Euroopa Liidu banaanitootmine, mis on eriti äärepoolseimates piirkondades väga oluline tööhõivesektor, jätkuks võimalikult heades tingimustes. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

(3a)

Selleks, et hoida ära tõsise kahju tekitamine Euroopa Liidu banaanitoodangule, tuleb luua asjakohased kaitsemehhanismid, kuna nimetatud sektoril on paljude äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslikus lõpptootmises tähtis osakaal. Nende piirkondade looduslikest tingimustest tulenevad napid võimalused tootmist mitmekesistada teevad banaanikasvatusest väga tundliku tootmissektori. Seetõttu tuleb kindlasti luua tõhusad mehhanismid kolmandatest riikidest pärit toodete soodusimpordi suhtes tagamaks, et Euroopa Liidu banaanitootmine, mis on eriti äärepoolseimates piirkondades väga oluline tööhõivesektor, jätkuks võimalikult heades tingimustes.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| (4a) | Banaaniimpordi range jälgimine hõlbustab asjakohaste otsuste tegemist seoses banaanisektori stabiilsusmehhanismi kohaldamise, uurimise algatamise või kaitsemeetmete kehtestamisega. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast tugevdama banaaniimpordi regulaarset jälgimist. |
| --- | --- |

(4a)

Banaaniimpordi range jälgimine hõlbustab asjakohaste otsuste tegemist seoses banaanisektori stabiilsusmehhanismi kohaldamise, uurimise algatamise või kaitsemeetmete kehtestamisega. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast tugevdama banaaniimpordi regulaarset jälgimist.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 48. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 48.

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 48.
  Äärepoolseimate piirkondade toodete ja majandusvaldkondade puhul ning võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepinguartiklit 349 tuleks kaitsemeetmed kehtestada juhul, kui kõnealuse toote importimine Euroopa Liitu tekitab või ähvardab tekitada kahju liidu äärepoolseimate piirkondade samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 48.
  Äärepoolseimate piirkondade toodete ja majandusvaldkondade puhul ning võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepinguartiklit 349 tuleks kaitsemeetmed kehtestada juhul, kui kõnealuse toote importimine Euroopa Liitu tekitab või ähvardab tekitada kahju liidu äärepoolseimate piirkondade samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5a) | Oluline kahju või olulise kahju oht võib tootjale liidus tekkida ka seeläbi, et lepingu IX jaotises „Kaubandus ja jätkusuutlik areng” sätestatud kohustustest, eriti sotsiaalsetest ja keskkonnastandarditest, ei ole kinni peetud. |
| --- | --- |

(5a)

Oluline kahju või olulise kahju oht võib tootjale liidus tekkida ka seeläbi, et lepingu IX jaotises „Kaubandus ja jätkusuutlik areng” sätestatud kohustustest, eriti sotsiaalsetest ja keskkonnastandarditest, ei ole kinni peetud.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artiklis 50 nimetatud vormis. |
| --- | --- |

(6)

Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artiklis 50 nimetatud vormis.

| (6) | Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artiklis 50 nimetatud vormis.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks konkreetsed kaitsemeetmed ette näha juhul, kui tekib oht äärepoolseimate piirkondade toodetele ja majandusvaldkondadele. |
| --- | --- |

(6)

Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artiklis 50 nimetatud vormis.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks konkreetsed kaitsemeetmed ette näha juhul, kui tekib oht äärepoolseimate piirkondade toodetele ja majandusvaldkondadele.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| (7a) | Komisjon peaks üks kord aastas esitama lepingu rakendamist ning kaitsemeetmete ja banaanisektori stabiilsusmehhanismi kohaldamist käsitleva aruande, mis sisaldaks ajakohastatud ja usaldusväärset statistikat Colombiast ja Peruust pärit toodete impordi kohta ja hinnangut selle mõju kohta turuhindadele, liidu tööhõivele, töötingimustele liidus ja liidu tootmissektori arengule, pöörates eritähelepanu väiketootjatele ja ühistutele. Komisjon peaks tegema kõik temast oleneva, et lülitada lepingusse analüüs lepingu ja käesoleva määruse mõju kohta mahetootmisele ja mahetoodete tarbimisele liidus ning ausa kaubanduse voogude kohta kõigi lepinguosaliste vahel. |
| --- | --- |

(7a)

Komisjon peaks üks kord aastas esitama lepingu rakendamist ning kaitsemeetmete ja banaanisektori stabiilsusmehhanismi kohaldamist käsitleva aruande, mis sisaldaks ajakohastatud ja usaldusväärset statistikat Colombiast ja Peruust pärit toodete impordi kohta ja hinnangut selle mõju kohta turuhindadele, liidu tööhõivele, töötingimustele liidus ja liidu tootmissektori arengule, pöörates eritähelepanu väiketootjatele ja ühistutele. Komisjon peaks tegema kõik temast oleneva, et lülitada lepingusse analüüs lepingu ja käesoleva määruse mõju kohta mahetootmisele ja mahetoodete tarbimisele liidus ning ausa kaubanduse voogude kohta kõigi lepinguosaliste vahel.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| (7b) | Colombia ja Peruu harukordsed probleemid inimõiguste, sotsiaalsete, töötajate ja keskkonnaalaste õiguste valdkonnas nõuavad seoses Colombiast ja Peruust pärit toodetega tihedat dialoogi komisjoni ja ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

(7b)

Colombia ja Peruu harukordsed probleemid inimõiguste, sotsiaalsete, töötajate ja keskkonnaalaste õiguste valdkonnas nõuavad seoses Colombiast ja Peruust pärit toodetega tihedat dialoogi komisjoni ja ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid.

| (8) | Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt
  ja huvitatud isikutelt, samuti nõudma asjaomastelt sektoritelt
  teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt
  ja huvitatud isikutelt, samuti nõudma asjaomastelt sektoritelt
  teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| (8a) | Juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

(8a)

Juhul kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| (10a) | Lepingu järelevalve ja kontrollimine ning vajadusel kaitsemeetmete kehtestamine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt ja kodanikuühiskonna osalemisel. Sel eesmärgil tuleb protsessi kõikidesse etappidesse kaasata liidu tööhõive, keskkonna ja jätkusuutliku arenguga tegelevad komisjonid. |
| --- | --- |

(10a)

Lepingu järelevalve ja kontrollimine ning vajadusel kaitsemeetmete kehtestamine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt ja kodanikuühiskonna osalemisel. Sel eesmärgil tuleb protsessi kõikidesse etappidesse kaasata liidu tööhõive, keskkonna ja jätkusuutliku arenguga tegelevad komisjonid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 b (uus)

| (10b) | Mõningatel juhtudel võib liidu ühte või mitmesse äärepoolseimasse piirkonda suunatud impordi kasv kahjustada või ähvardada tõsiselt kahjustada nende piirkondade majanduslikku olukorda. Juhul kui toodete suurenenud import on koondunud ELi ühte või mitmesse äärepoolseimasse piirkonda, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed. |
| --- | --- |

(10b)

Mõningatel juhtudel võib liidu ühte või mitmesse äärepoolseimasse piirkonda suunatud impordi kasv kahjustada või ähvardada tõsiselt kahjustada nende piirkondade majanduslikku olukorda. Juhul kui toodete suurenenud import on koondunud ELi ühte või mitmesse äärepoolseimasse piirkonda, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| (14) | Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 52. |
| --- | --- |

(14)

Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 52.

| (14) | Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 52.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks kohaldada erisätteidkaitsemeetmete suhtes, mida kohaldatakse äärepoolseimate piirkondade toodangu ja majandusvaldkondade kaitseks. |
| --- | --- |

(14)

Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 52.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks kohaldada erisätteidkaitsemeetmete suhtes, mida kohaldatakse äärepoolseimate piirkondade toodangu ja majandusvaldkondade kaitseks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14a) | Põhjalik järelevalve peaks hõlbustama võimaliku uurimise algatamise või meetmete kehtestamise õigeaegset otsustamist. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast regulaarselt jälgima importi ja eksporti tundlikes sektorites, nagu banaanitootmise sektoris. |
| --- | --- |

(14a)

Põhjalik järelevalve peaks hõlbustama võimaliku uurimise algatamise või meetmete kehtestamise õigeaegset otsustamist. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast regulaarselt jälgima importi ja eksporti tundlikes sektorites, nagu banaanitootmise sektoris.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 b (uus)

| (14b) | Tuleks rõhutada, kui oluline on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koostatud ja järelevalve alla kuuluvate rahvusvaheliste töönormide järgimine. Esikohale tuleks seada inimväärse töö tagamine kõigile ning Colombiast või Peruust imporditud banaanid peaksid olema toodetud nõuetele vastavates palga, sotsiaalsetes ja keskkonnakaitse tingimustes, et liidu tootjad ei kannataks dumpingu tõttu kahju, mida nad ei suuda kompenseerida ning mis kahjustaks püsivalt nende konkurentsivõimet maailma banaaniturul. |
| --- | --- |

(14b)

Tuleks rõhutada, kui oluline on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koostatud ja järelevalve alla kuuluvate rahvusvaheliste töönormide järgimine. Esikohale tuleks seada inimväärse töö tagamine kõigile ning Colombiast või Peruust imporditud banaanid peaksid olema toodetud nõuetele vastavates palga, sotsiaalsetes ja keskkonnakaitse tingimustes, et liidu tootjad ei kannataks dumpingu tõttu kahju, mida nad ei suuda kompenseerida ning mis kahjustaks püsivalt nende konkurentsivõimet maailma banaaniturul.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| (16a) | Komisjon peaks kasutama banaane käsitlevat stabiilsusmehhanismi hoolikalt ja tõhusalt, et vältida liidu äärepoolseimate piirkondade või sealsete tootjate olukorra tõsist halvenemist, ning alates 2020. aasta jaanuarist kasutada olemasolevaid instrumente, nagu kaitseklausel, või vajaduse korral mõelda uute instrumentide arendamisele, mis võimaldavad tõsiste turuhäirete korral säilitada liidu tootmisharude konkurentsivõime, eelkõige äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

(16a)

Komisjon peaks kasutama banaane käsitlevat stabiilsusmehhanismi hoolikalt ja tõhusalt, et vältida liidu äärepoolseimate piirkondade või sealsete tootjate olukorra tõsist halvenemist, ning alates 2020. aasta jaanuarist kasutada olemasolevaid instrumente, nagu kaitseklausel, või vajaduse korral mõelda uute instrumentide arendamisele, mis võimaldavad tõsiste turuhäirete korral säilitada liidu tootmisharude konkurentsivõime, eelkõige äärepoolseimates piirkondades.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt e a (uus)

| (ea) | „märgatav halvenemine” tähendab oluliste häirete esinemist teatavas harus või tööstuses; märgib olukorda, kus on selgelt märgata olulisi häireid. |
| --- | --- |

(ea)

„märgatav halvenemine” tähendab oluliste häirete esinemist teatavas harus või tööstuses; märgib olukorda, kus on selgelt märgata olulisi häireid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 a (uus)

Artikkel 2a

Järelevalve

1.
     
  Komisjon jälgib Colombia ja Peruu toodete impordi- ja ekspordistatistikat, eelkõige tundlikes valdkondades, nagu banaanisektor. Selleks teeb komisjon koostööd ja vahetab regulaarselt teavet liidu liikmesriikide ja ettevõtjate ning kõigi huvitatud isikutega.

2.
     
  Asjaomaste tööstusharude nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib komisjon kaaluda järelevalve ulatuse laiendamist teistele mõjutatud sektoritele.

3.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kord aastas järelevalvearuande, mis sisaldab ajakohastatud statistikat Colombiast ja Peruust imporditud selliste toodete kohta, mis kuuluvad tundlikesse sektoritesse või sektoritesse, millele on järelevalvet laiendatud, kaasa arvatud banaanide kohta.

4.
     
  Komisjon teeb kõik endastoleneva, et hõlmata järelvalve aruandesse Colombia ja Peruu banaanitootjate tööhõive määrad ja töötingimused, et hoida ära kõik dumpinguvormid.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 b (uus)

Artikkel 2b

Dialoog lepingu rakendamise ja mõju teemal

Komisjon algatab kodanikuühiskonna organisatsioonidega süstemaatilise dialoogi lepingu rakendamise ja mõju teemal.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi, liidu tootmisharu esindava juriidilise isiku taotlusel või sellise ühingu taotlusel, mis ei ole juriidiline isik, või komisjoni omal algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi, liidu tootmisharu esindava juriidilise isiku või sellise ühingu taotlusel, mis ei ole juriidiline isik,
  Euroopa Parlamendi taotlusel
  või komisjoni omal algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

3.   Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, eeldusel et selleks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

3.   Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki
  või äärepoolseimatesse piirkondadesse
  , eeldusel et selleks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja mõõdetavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes. See loetelu ei ole lõplik ja komisjon võib märgatava kahju olemasolu või märgatava kahju ohu kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjakohaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood, ning muid tegureid, mis tekitavad või võivad olla tekitanud märgatavat kahju või ähvardavad tekitada märgatavat kahju liidu tootmisharule.

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja mõõdetavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive
  ja töötingimuste
  tasemes. See loetelu ei ole lõplik ja komisjon võib märgatava kahju olemasolu või märgatava kahju ohu kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjakohaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood,
  mõju tööhõivele
  ning muid tegureid, mis tekitavad või võivad olla tekitanud märgatavat kahju või ähvardavad tekitada märgatavat kahju liidu tootmisharule.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Lisaks hindab komisjon uurimise käigus lepingu IX jaotises sätestatud sotsiaalsete ja keskkonnanõuete järgimist Colombia ja Peruu poolt ning sellest tulenevaid mõjusid hinnakujundusele ja ebaõiglaseid konkurentsieeliseid, mis võivad tuua kaasa tõsise kahju või selle tekkimise ohu tootjatele või üksikutele majandusharudele Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

4.   Lõike 3 kohasele pikendamisele peab eelnema uurimine, mida taotleb liikmesriik, liidu tootmisharu esindav juriidiline isik või selline ühing, mis ei ole juriidiline isik, või komisjon omal algatusel, kui artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud.

4.   Lõike 3 kohasele pikendamisele peab eelnema uurimine, mida taotleb liikmesriik, liidu tootmisharu esindav juriidiline isik või selline ühing, mis ei ole juriidiline isik,
  Euroopa Parlament
  või komisjon omal algatusel, kui artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11a

Aruanne

1.
     
  Komisjon esitab nii lepingu kui ka käesoleva määruse rakendamise ja kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile aastaaruande. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise, eelneva järelevalve meetmete kehtestamise, piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest lepingu rakendamise ja lepingust tulenevate kohustuste täitmise eest, sealhulgas huvitatud isikutelt saadud teavet.

2.
     
  Aruanne sisaldab ajakohast statistikat Colombia ja Peruu banaaniimpordi kohta ning selle otsese ja kaudse mõju kohta tööhõive ja töötingimuste arengule liidu tootmissektoris.

3.
     
  Aruande eraldi osades hinnatakse lepingu IX jaotises võetud kohustuste täitmist ning meetmeid, mida Colombia ja Peruu on nendega seoses sisemiste mehhanismide raames võtnud ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega kõnealuse lepingu artikli 282 kohaselt peetud dialoogi tulemusi.

4.
     
  Aruandes esitatakse ka ülevaade Colombia ja Peruu kaubavahetust käsitleva statistika ja kaubanduse arengu kohta.

5.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks määruse rakendamisega seotud küsimusi.

6.
     
  Komisjon avalikustab aruande hiljemalt kolm kuud pärast selle esitamist Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4a (uus)

4 a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamus komitee liikmetest seda taotleb.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

IA
     
  PEATÜKK

Artikkel 12a

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Peruu ja Colombia vahelise kaubanduslepingu II lisa („Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ja halduskoostöö viisid”) 2A. liites ja I lisa („Tollimaksude kaotamine”) 2. liites sätestatud eeskirjade vastuvõtmiseks vajalike rakenduseeskirjade vastuvõtmisel kohaldatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklit 247a.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

1a.
     
  Banaanisektori stabiilsusmehhanismi kohaldamine ei takista mingil juhul kahepoolses kaitseklauslis sisalduvate sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

2.   Lõikes 1 nimetatud toodete impordi suhtes kehtestati eraldi iga-aastane impordi signaalkogus käesoleva määruse lisas esitatud tabeli kolmanda ja neljanda veeru kohaselt. Kui vastaval kalendriaastal signaalkogus täitub kas Colombia või Peruu puhul,
  võib
  komisjon kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega ajutiselt
  peatada
  soodustollimaksu, mida kohaldatakse vastava päritoluga toodete suhtes samal aastal, maksimaalselt kolmeks kuuks, kuid mitte kauem kui kalendriaasta lõpuni.

2.   Lõikes 1 nimetatud toodete impordi suhtes kehtestati eraldi iga-aastane impordi signaalkogus käesoleva määruse lisas esitatud tabeli kolmanda ja neljanda veeru kohaselt. Kui vastaval kalendriaastal signaalkogus täitub kas Colombia või Peruu puhul,
  peatab
  komisjon kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega ajutiselt soodustollimaksu, mida kohaldatakse vastava päritoluga toodete suhtes samal aastal, maksimaalselt kolmeks kuuks, kuid mitte kauem kui kalendriaasta lõpuni.
  Kõnealust peatamist ei toimu üksnes vääramatu jõu esinemisel.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Komisjon jälgib tähelepanelikult arenguid Colombiast ja Peruust pärit banaanide importi käsitlevas statistikas. Selleks teeb komisjon koostööd ja vahetab korrapäraselt teavet liikmesriikide ja huvitatud isikutega.

Komisjon pöörab liikmesriigi, liidu tootmisharu, Euroopa Parlamendi või huvitatud isiku nõuetekohase taotluse korral erilist tähelepanu Colombiast ja Peruust pärit banaanide impordi märgatavale tõusule ja kehtestab vajaduse korral artiklis 5 sätestatud eelneva järelevalve meetmed.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 b (uus)

5b.
     
  Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele, kui mehhanismi kohaldamist määrava signaalkoguseni jõutakse asjaomasel kalendriaastal.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 c (uus)

5c.
     
  Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni ühe kuu jooksul pärast aruande avaldamist komisjoni poolt vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud mis tahes küsimusi, mis puudutavad banaanisektorit.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0249/2012).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/312 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/312

---

Neljapäev, 13. september 2012ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolse kaitseklausli ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi rakendamine ***I

P7_TA(2012)0348

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD)) (1)

2013/C 353 E/52

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 3 |
| (3) | On vaja sätestada kahepoolset kaitseklauslit käsitlevate lepingu sätete ning Kesk-Ameerika riikidega banaanide osas kokku lepitud stabiilsusmehhanismi
  rakendusmenetlused
  . |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

(3)

On vaja sätestada kahepoolset kaitseklauslit käsitlevate lepingu sätete ning Kesk-Ameerika riikidega banaanide osas kokku lepitud stabiilsusmehhanismi
  rakendusmenetlused
  .

| (3) | On vaja sätestada
  kõige sobivam menetlus, et tagada
  kahepoolset kaitseklauslit käsitlevate lepingu sätete
  tõhus kohaldamine
  ning
  kohaldada
  Kesk-Ameerika riikidega banaanide osas kokku lepitud stabiilsusmehhanismi. |
| --- | --- |

(3)

On vaja sätestada
  kõige sobivam menetlus, et tagada
  kahepoolset kaitseklauslit käsitlevate lepingu sätete
  tõhus kohaldamine
  ning
  kohaldada
  Kesk-Ameerika riikidega banaanide osas kokku lepitud stabiilsusmehhanismi.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| (3a) | On vaja kasutusele võtta asjakohased kaitsemeetmed liidu banaanitoodangule tekitatava märgatava kahju ärahoidmiseks, kuna nimetatud sektoril on paljude äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslikus lõpptootmises tähtis osakaal. Nende piirkondade looduslikest tingimustest tulenevad napid võimalused tootmist mitmekesistada teevad banaanikasvatusest väga tundliku tootmissektori. Seetõttu tuleb tingimata ette näha tõhusad mehhanismid kolmandatest riikidest pärit toodete soodusimpordi suhtes, et tagada liidu banaanitootmise jätkumine optimaalsetes tingimustes, sest see on teatavates, eriti äärepoolseimates piirkondades otsustava tähtsusega tööhõivesektor. |
| --- | --- |

(3a)

On vaja kasutusele võtta asjakohased kaitsemeetmed liidu banaanitoodangule tekitatava märgatava kahju ärahoidmiseks, kuna nimetatud sektoril on paljude äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslikus lõpptootmises tähtis osakaal. Nende piirkondade looduslikest tingimustest tulenevad napid võimalused tootmist mitmekesistada teevad banaanikasvatusest väga tundliku tootmissektori. Seetõttu tuleb tingimata ette näha tõhusad mehhanismid kolmandatest riikidest pärit toodete soodusimpordi suhtes, et tagada liidu banaanitootmise jätkumine optimaalsetes tingimustes, sest see on teatavates, eriti äärepoolseimates piirkondades otsustava tähtsusega tööhõivesektor.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| (4a) | Märgatav kahju või märgatava kahju oht võib tootjale Euroopa Liidus tekkida ka lepingu IV osa VIII peatükis „Kaubandus ja säästev areng” loetletud kohustuste, eriti seal sätestatud sotsiaalsete ja keskkonnastandardite täitmatajätmise tulemusel, mistõttu osutub vajalikuks kaitsemeetmete kehtestamine. |
| --- | --- |

(4a)

Märgatav kahju või märgatava kahju oht võib tootjale Euroopa Liidus tekkida ka lepingu IV osa VIII peatükis „Kaubandus ja säästev areng” loetletud kohustuste, eriti seal sätestatud sotsiaalsete ja keskkonnastandardite täitmatajätmise tulemusel, mistõttu osutub vajalikuks kaitsemeetmete kehtestamine.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 104. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 104.

| (5) | Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 104.
  Äärepoolseimate piirkondade toodete ja majandusvaldkondade puhul ning võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, tuleks kaitsemeetmed kehtestada juhul, kui kõnealuse toote importimine Euroopa Liitu tekitab või ähvardab tekitada kahju liidu äärepoolseimate piirkondade samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele. |
| --- | --- |

(5)

Kaitsemeetmete võtmist võib kaaluda üksnes juhul, kui kõnealust toodet imporditakse liitu niivõrd palju suurenenud koguses (absoluutarvudes või võrrelduna liidu toodanguga) ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele, nagu on sätestatud lepingu artiklis 104.
  Äärepoolseimate piirkondade toodete ja majandusvaldkondade puhul ning võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, tuleks kaitsemeetmed kehtestada juhul, kui kõnealuse toote importimine Euroopa Liitu tekitab või ähvardab tekitada kahju liidu äärepoolseimate piirkondade samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artikli 104 lõikes 2 nimetatud vormis. |
| --- | --- |

(6)

Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artikli 104 lõikes 2 nimetatud vormis.

| (6) | Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artikli 104 lõikes 2 nimetatud vormis.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks konkreetsed kaitsemeetmed ette näha juhul, kui tekib oht äärepoolseimate piirkondade toodetele ja majandusvaldkondadele. |
| --- | --- |

(6)

Kaitsemeetmeid peaks võtma lepingu artikli 104 lõikes 2 nimetatud vormis.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks konkreetsed kaitsemeetmed ette näha juhul, kui tekib oht äärepoolseimate piirkondade toodetele ja majandusvaldkondadele.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Kontrollimine ja vajaduse korral kaitsemeetmete võtmine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt. |
| --- | --- |

(7)

Kontrollimine ja vajaduse korral kaitsemeetmete võtmine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt.

| (7) | Lepingu järelevalve, läbivaatamine ning
  kontrollimine ja vajaduse korral kaitsemeetmete võtmine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu järelevalve, läbivaatamine ning
  kontrollimine ja vajaduse korral kaitsemeetmete võtmine peaks toimuma võimalikult läbipaistvalt.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid.

| (8) | Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt
  ja huvitatud isikutelt
  teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad. Komisjon peaks saama liikmesriikidelt
  ja huvitatud isikutelt
  teavet, sealhulgas tõendeid impordis valitsevate kõikide suundumuste kohta, mille tõttu võib olla vaja võtta kaitsemeetmeid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| (8a) | Juhul, kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

(8a)

Juhul, kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse kaitsemeetmetega seotud uurimise algatamiseks, teeb komisjon põhjalikult kindlaks, kas on täidetud määruse tingimused ex officio algatamiseks. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile raporti, mis sisaldab selgitusi kõigi tegurite kohta, mis on sellise uurimise algatamiseks asjakohased.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| (10a) | Mõnel juhul võib ühele või mitmele liidu äärepoolseimale piirkonnale koondunud impordi suurenemine tekitada või ähvardada tekitada nende majandusolukorrale märgatavat kahju või põhjustada majandusolukorra märgatava halvenemise. Juhul kui toodete suurenenud import on koondunud ühte või mitmesse liidu äärepoolseimasse piirkonda või liikmesriiki, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed. |
| --- | --- |

(10a)

Mõnel juhul võib ühele või mitmele liidu äärepoolseimale piirkonnale koondunud impordi suurenemine tekitada või ähvardada tekitada nende majandusolukorrale märgatavat kahju või põhjustada majandusolukorra märgatava halvenemise. Juhul kui toodete suurenenud import on koondunud ühte või mitmesse liidu äärepoolseimasse piirkonda või liikmesriiki, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| (12) | Samuti on lepingu artikli 112 kohaselt vaja kehtestada tähtajad uurimise algatamiseks ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse tegemiseks, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks. |
| --- | --- |

(12)

Samuti on lepingu artikli 112 kohaselt vaja kehtestada tähtajad uurimise algatamiseks ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse tegemiseks, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks.

| (12) | Samuti on lepingu artikli 112 kohaselt vaja kehtestada tähtajad uurimise algatamiseks ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse tegemiseks, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks
  ning et tagada meetmete tulemuslikkus
  . |
| --- | --- |

(12)

Samuti on lepingu artikli 112 kohaselt vaja kehtestada tähtajad uurimise algatamiseks ja meetmete asjakohasust käsitleva otsuse tegemiseks, et niisugused otsused tehtaks kiiresti ja et asjaomaste ettevõtjate õiguskindlus suureneks
  ning et tagada meetmete tulemuslikkus
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| (14) | Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 105. |
| --- | --- |

(14)

Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 105.

| (14) | Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 105.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks kohaldada erisätteid kaitsemeetmete suhtes, mida kohaldatakse äärepoolseimate piirkondade toodangu ja majandusvaldkondade kaitseks. |
| --- | --- |

(14)

Kaitsemeetmeid tuleks kohaldada ainult sellises ulatuses ja selliseks ajavahemikuks, mida on vaja, et hoida ära märgatavat kahju ja hõlbustada kohanemist. Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete maksimaalne kehtivusaeg ning kehtestada erisätted nende meetmete pikendamiseks ja läbivaatamiseks, nagu on sätestatud lepingu artiklis 105.
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349 tuleks kohaldada erisätteid kaitsemeetmete suhtes, mida kohaldatakse äärepoolseimate piirkondade toodangu ja majandusvaldkondade kaitseks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14a) | Põhjalik järelevalve hõlbustab õigeaegset otsustamist võimaliku uurimise algatamise või meetmete kehtestamise üle. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast regulaarselt jälgima importi ja eksporti tundlikes sektorites, kaasa arvatud banaanisektor. |
| --- | --- |

(14a)

Põhjalik järelevalve hõlbustab õigeaegset otsustamist võimaliku uurimise algatamise või meetmete kehtestamise üle. Seetõttu peaks komisjon alates lepingu kohaldamiskuupäevast regulaarselt jälgima importi ja eksporti tundlikes sektorites, kaasa arvatud banaanisektor.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 b (uus)

| (14b) | Tuleks rõhutada, kui oluline on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koostatud ja järelevalve alla kuuluvate rahvusvaheliste töönormide järgimine. Esikohale tuleks seada inimväärse töö tagamine kõigile ja Kesk-Ameerikast imporditud banaanid peavad olema toodetud nõuetele vastavates palga, sotsiaalsetes ja keskkonnakaitse tingimustes, et liidu tootjad ei kannataks dumpingu tõttu, mida nad ei suuda kompenseerida ning mis kahjustaks püsivalt nende konkurentsivõimet maailma banaaniturul. |
| --- | --- |

(14b)

Tuleks rõhutada, kui oluline on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koostatud ja järelevalve alla kuuluvate rahvusvaheliste töönormide järgimine. Esikohale tuleks seada inimväärse töö tagamine kõigile ja Kesk-Ameerikast imporditud banaanid peavad olema toodetud nõuetele vastavates palga, sotsiaalsetes ja keskkonnakaitse tingimustes, et liidu tootjad ei kannataks dumpingu tõttu, mida nad ei suuda kompenseerida ning mis kahjustaks püsivalt nende konkurentsivõimet maailma banaaniturul.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| (16a) | Komisjon peaks üks kord aastas esitama lepingu rakendamise ning kaitsemeetmete ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi kohaldamise kohta aruande, mis peaks sisaldama ajakohastatud ja usaldusväärset statistikat Kesk-Ameerikast pärit toodete impordi kohta ja hinnangut selle mõju kohta turuhindadele, tööhõivele, töötingimustele Euroopa Liidus ja liidu tootmissektori arengule, pöörates erilist tähelepanu väiketootjatele ja kooperatiividele. Komisjon peaks tegema kõik, et aruanne sisaldaks ka analüüsi lepingu ja käesoleva määruse mõju kohta mahetootmisele ja mahetoodete tarbimisele liidus ning ausa kaubanduse voogude kohta kõigi lepinguosaliste vahel. |
| --- | --- |

(16a)

Komisjon peaks üks kord aastas esitama lepingu rakendamise ning kaitsemeetmete ja banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi kohaldamise kohta aruande, mis peaks sisaldama ajakohastatud ja usaldusväärset statistikat Kesk-Ameerikast pärit toodete impordi kohta ja hinnangut selle mõju kohta turuhindadele, tööhõivele, töötingimustele Euroopa Liidus ja liidu tootmissektori arengule, pöörates erilist tähelepanu väiketootjatele ja kooperatiividele. Komisjon peaks tegema kõik, et aruanne sisaldaks ka analüüsi lepingu ja käesoleva määruse mõju kohta mahetootmisele ja mahetoodete tarbimisele liidus ning ausa kaubanduse voogude kohta kõigi lepinguosaliste vahel.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 b (uus)

| (16b) | Komisjon peaks kasutama banaane käsitlevat stabiilsusmehhanismi hoolikalt ja tõhusalt, et vältida liidu äärepoolseimate piirkondade tootjate olukorra tõsise halvenemise ohu või tõsise halvenemise põhjustamist, ning kasutama alates 2020. aasta jaanuarist olemasolevaid vahendeid nagu kaitseklausel, või mõtlema vajaduse korral uutele vahenditele, mis võimaldaks tõsiste turuhäirete korral säilitada liidu tootmisharude konkurentsivõime, eelkõige äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

(16b)

Komisjon peaks kasutama banaane käsitlevat stabiilsusmehhanismi hoolikalt ja tõhusalt, et vältida liidu äärepoolseimate piirkondade tootjate olukorra tõsise halvenemise ohu või tõsise halvenemise põhjustamist, ning kasutama alates 2020. aasta jaanuarist olemasolevaid vahendeid nagu kaitseklausel, või mõtlema vajaduse korral uutele vahenditele, mis võimaldaks tõsiste turuhäirete korral säilitada liidu tootmisharude konkurentsivõime, eelkõige äärepoolseimates piirkondades.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt b

| (b) | „huvitatud isik” – isik, keda mõjutab asjaomase toote importimine; |
| --- | --- |

(b)

„huvitatud isik” – isik, keda mõjutab asjaomase toote importimine;

| (b) | „huvitatud isik” – isik, keda mõjutab asjaomase toote importimine,
  sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonid, vabaühendused ja töötajate organisatsioonid; |
| --- | --- |

(b)

„huvitatud isik” – isik, keda mõjutab asjaomase toote importimine,
  sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonid, vabaühendused ja töötajate organisatsioonid;

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt e a (uus)

| (ea) | „tõsine halvenemine“ –märkimisväärsed häired sektoris või tööstusharus; „tõsise halvenemise oht” – olukord, kus märkimisväärsed häired on selgelt tekkimas. |
| --- | --- |

(ea)

„tõsine halvenemine“ –märkimisväärsed häired sektoris või tööstusharus; „tõsise halvenemise oht” – olukord, kus märkimisväärsed häired on selgelt tekkimas.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 a (uus)

Artikkel 2a

Järelevalve

1.
     
  Komisjon jälgib Kesk-Ameerika toodete impordi- ja ekspordistatistikat, eelkõige tundlikes sektorites, mille hulka kuulub ka banaanisektor. Selleks teeb komisjon koostööd ja vahetab regulaarselt teavet liidu liikmesriikide, ettevõtjate ja kõigi huvitatud isikutega.

2.
     
  Asjaomaste tootmisharude nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib komisjon kaaluda järelevalve ulatuse laiendamist teistele mõjutatud sektoritele.

3.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal järelevalvearuande ajakohastatud statistikaga Kesk-Ameerikast imporditud toodete kohta, mis kuuluvad tundlikesse sektoritesse või sektoritesse, millele on järelevalvet laiendatud, kaasa arvatud banaanide kohta.

4.
     
  Komisjon teeb kõik, et järelevalvearuanne kajastaks ka Kesk-Ameerika banaanitootjate töötingimusi ja tööhõive määra, hoidmaks ära mis tahes dumpinguvorme.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi, liidu tootmisharu esindava juriidilise isiku taotlusel või sellise ühingu taotlusel, mis ei ole juriidiline isik, või komisjoni omal algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

1.   Uurimine algatatakse liikmesriigi, liidu tootmisharu esindava juriidilise isiku taotlusel või sellise ühingu taotlusel, mis ei ole juriidiline isik, või
  Euroopa Parlamendi või
  komisjoni algatusel, kui komisjonile on selge, et selle algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

Kui see on asjakohane, võib Euroopa Parlament konsulteerida sõltumatute organitega, nagu ametiühingud, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), akadeemilised ringkonnad või inimõiguste organisatsioonid, ja paluda neilt analüüsi.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

2.   Uurimise algatamise taotlus peab sisaldama tõendeid selle kohta, et artikli 2 lõikes 1 nimetatud tingimused kaitsemeetmete kasutuselevõtmiseks on täidetud. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi
  ning
  tööhõive tasemes.

2.   Uurimise algatamise taotlus sisaldab tõendeid artikli 2 lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmete kehtestamise tingimuste täitmise kohta. Taotlus sisaldab üldjuhul järgmist teavet: asjaomase toote impordi kasvu määr ja maht absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, muutused müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi, tööhõive
  ning töötingimuste
  tasemes.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

3.   Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki, eeldusel et selleks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

3.   Uurimise võib algatada ka juhul, kui impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki
  või äärepoolseimasse piirkonda,
  eeldusel et selleks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis on kindlaks määratud artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4

4.   Komisjon hangib kogu teabe, mida ta peab vajalikuks, et teha vastavalt vajadusele otsus artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohta, ja püüab seda teavet kontrollida,
  kui ta seda asjakohaseks peab
  .

4.   Komisjon hangib kogu teabe, mida ta peab vajalikuks, et teha vastavalt vajadusele otsus artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohta, ja püüab seda teavet kontrollida.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja mõõdetavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes. See loetelu ei ole lõplik ja komisjon võib märgatava kahju olemasolu või märgatava kahju ohu kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjakohaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood, ning muid tegureid, mis tekitavad või võivad olla tekitanud märgatavat kahju või ähvardavad tekitada märgatavat kahju liidu tootmisharule.

5.   Uurimise käigus hindab komisjon kõiki asjakohaseid objektiivseid ja mõõdetavaid tegureid, mis on liidu tootmisharu seisukohast olulised, eelkõige asjaomase toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtarvudes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa ning muutusi müügi, toodangu, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive tasemes. See loetelu ei ole lõplik ja komisjon võib märgatava kahju olemasolu või märgatava kahju ohu kindlakstegemisel võtta arvesse ka muid asjakohaseid tegureid, nagu varud, hinnad, kasutatud kapitali tasuvus ja rahavood, ning muid tegureid, mis tekitavad või võivad olla tekitanud märgatavat kahju või ähvardavad tekitada märgatavat kahju liidu tootmisharule,
  näiteks käesoleva määruse II peatükis sisalduva banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi kohaldamiseks vajalike signaalkoguste täitumine
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 7

7.   Komisjon tagab, et kõik uurimiseks vajalikud andmed ja kogu statistika on kättesaadav, mõistetav, läbipaistev ja kontrollitav.

7.   Komisjon tagab, et kõik uurimiseks vajalikud andmed ja kogu statistika on kättesaadav, mõistetav, läbipaistev,
  ajakohastatud, usaldusväärne
  ja kontrollitav.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 a (uus)

1a.
     
  Juhul kui tundlike sektorite toodete impordi hüppeline kasv on koondunud ühte või mitmesse liikmesriiki või äärepoolseimasse piirkonda, võib komisjon kasutusele võtta eelneva järelevalve meetmed.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

4.   Lõike 3 kohasele pikendamisele peab eelnema uurimine, mida taotleb liikmesriik, liidu tootmisharu esindav juriidiline isik või selline ühing, mis ei ole juriidiline isik, või komisjon omal algatusel, kui artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud.

4.   Lõike 3 kohasele pikendamisele peab eelnema uurimine, mida taotleb liikmesriik, liidu tootmisharu esindav juriidiline isik või selline ühing, mis ei ole juriidiline isik,
  huvitatud isikud, Euroopa Parlament
  või komisjon omal algatusel, kui artikli 4 lõikes 5 osutatud tegurite põhjal on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11a

Aruanne

1.
     
  Komisjon esitab lepingu ja käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta Euroopa Parlamendile igal aastal aruande. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete, eelneva järelevalve meetmete ning piirkondlike järelevalve- ja kaitsemeetmete kohaldamise kohta, uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad määruse rakendamise ning sellest tulenevate kohustuste täitmise eest, kaasa arvatud huvitatud isikutelt saadud teave.

2.
     
  Aruande eraldi osas käsitletakse lepingu IV osa VIII peatükis „Kaubandus ja säästev areng” kindlaks määratud kohustuste täitmist ning Kesk-Ameerika vastavat tegevust oma sisemehhanismide ning kodanikuühiskonna dialoogifoorumi kaudu.

3.
     
  Aruandes esitatakse ka kokkuvõtlik statistika ja ülevaade kaubavahetuse arengust Kesk-Ameerikaga.

4.
     
  Aruandes esitatakse ajakohastatud ja usaldusväärne statistika Kesk-Ameerikast pärit banaanide impordi kohta ning selle otsese ja kaudse mõju kohta tööhõive ja töötingimuste arengule liidu tootmissektoris.

5.
     
  Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu ja käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimusi.

6.
     
  Komisjon avalikustab aruande hiljemalt kolm kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)

4a.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks seatud tähtaja jooksul nii otsustab või kui enamik komitee liikmetest seda taotleb.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

I a PEATÜKK – artikkel 12 a (uus)

Ia
     
  peatükk

Artikkel 12 a

12a.
     
  Lepingu II lisa („Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ja halduskoostöö viisid”) 2A. liites ja I lisa („Tollimaksude kaotamine”) 2. liites sätestatud eeskirjade vastuvõtmiseks vajalike rakenduseeskirjade vastuvõtmisel kohaldatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklit 247a.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

1a.
     
  Banaane käsitleva stabiilsusmehhanismi kohaldamine ei takista mingil juhul kahepoolses kaitseklauslis sisalduvate sätete kohaldamist.

Muudatusettepanekud 31 ja 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

2.   Lõikes 1 nimetatud toodete Kesk-Ameerika riikidest pärit impordi suhtes kehtestati eraldi iga-aastane impordi signaalkogus käesoleva määruse lisas esitatud tabeli kohaselt. Lõikes 1 nimetatud toodete soodustollimaksuga impordi puhul tuleb esitada Kesk-Ameerika riikidega sõlmitud lepingu III lisa kohane päritolutõend (Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ja halduskoostöö viisid) ning selle Kesk-Ameerika riigi pädeva asutuse välja antud eksporditõend, kust tooted eksporditakse. Kui vastaval kalendriaastal signaalkogus täitub,
  võib
  komisjon
  kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega
  ajutiselt
  peatada
  soodustollimaksu samal aastal maksimaalselt kolmeks kuuks, kuid mitte kauem kui kalendriaasta lõpuni.

2.   Lõikes 1 nimetatud toodete Kesk-Ameerika riikidest pärit impordi suhtes kehtestati eraldi iga-aastane impordi signaalkogus käesoleva määruse lisas esitatud tabeli kohaselt. Lõikes 1 nimetatud toodete soodustollimaksuga impordi puhul tuleb esitada Kesk-Ameerika riikidega sõlmitud lepingu III lisa kohane päritolutõend (Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ja halduskoostöö viisid) ning selle Kesk-Ameerika riigi pädeva asutuse välja antud eksporditõend, kust tooted eksporditakse.
  Sellest hoolimata ei tohiks eksporditõendi esitamise kohustus eksportijale põhjustada suuremat halduskoormust, lisakulusid või muid faktilisi kaubanduspiirangud.
  Kui vastaval kalendriaastal signaalkogus täitub,
  peatab
  komisjon ajutiselt soodustollimaksu samal aastal maksimaalselt kolmeks kuuks, kuid mitte kauem kui kalendriaasta lõpuni.
  Peatamist ei toimu üksnes juhul, kui seda takistab vääramatu jõud
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 a (uus)

5a.
     
  Komisjon jälgib tähelepanelikult Kesk-Ameerikast pärit banaanide importi käsitleva statistika kujunemist. Jälgimise alla kuuluvad tööhõive määr ja töötingimused, samuti mahetootmine ja -tarbimine ning ausa kaubanduse vood. Selleks teeb komisjon koostööd ja vahetab regulaarselt teavet liikmesriikide, liidu tootmisharude ja huvitatud isikutega.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 b (uus)

5b.
     
  Komisjon pöörab Euroopa Parlamendi, liidu liikmesriigi, tootmisharu või huvitatud isiku nõuetekohase taotluse korral või omal algatusel erilist tähelepanu Kesk-Ameerikast pärit banaanide impordi märgatavale tõusule ja võtab vajaduse korral artiklis 5 sätestatud eelneva järelevalve meetmed.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 c (uus)

5c.
     
  Komisjon võtab eelneva järelevalve meetmed vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kui signaalkogus mehhanismi kohaldamiseks täitub vastaval kalendriaastal.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 d (uus)

5d.
     
  Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni ühe kuu jooksul pärast aruande avaldamist vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks lepingu täitmisega seotud küsimusi, mis puudutavad banaanisektorit.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0237/2012).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/322 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/322

---

Neljapäev, 13. september 2012Orbteoste lubatud kasutusviisid ***I

P7_TA(2012)0349

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD))

2013/C 353 E/53

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0289), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0289),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0138/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0138/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0055/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0055/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 66.

---

Neljapäev, 13. september 2012P7_TC1-COD(2011)0136

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/28/EL) lõplikule kujule).

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 353/323 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 353/323

---

Neljapäev, 13. september 2012Erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile ***I

P7_TA(2012)0350

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2013/C 353 E/54

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0552); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0552);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0322/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0322/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. juuli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. juuli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0069/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0069/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 10. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0205).

---

Neljapäev, 13. september 2012P7_TC1-COD(2010)0289

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1029/2012) lõplikule kujule).

---