# Euroopa Liidu C 376/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.376.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 376 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide21. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.376.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 376

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide21. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 376/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio) (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 376/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower) (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 376/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6982 – Altor Fund III/TryghedsGruppen/Elixia/HFN Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2013/C 376/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 376/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio) (
  1
  )

1

1

2013/C 376/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower) (
  1
  )

1

1

2013/C 376/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6982 – Altor Fund III/TryghedsGruppen/Elixia/HFN Group) (
  1
  )

1

2

2013/C 376/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo) (
  1
  )

1

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2013/C 376/05 | Nõukogu 9.–10. detsembri 2013. aasta istung (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) | 3 |
| 2013/C 376/06 | Eelnõu: Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia (2014–2018) | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 376/07 | Euro vahetuskurss | 12 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 376/08 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 13 |
| 2013/C 376/09 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 13 |
| 2013/C 376/10 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 14 |
| 2013/C 376/11 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 14 |
| 2013/C 376/12 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 15 |
| 2013/C 376/13 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 15 |
| 2013/C 376/14 | Euroala liikmesriikides kasutatavad veoliigid – Artikli 13 lõige 5 – Määrus (EL) nr 1214/2011 | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2013/C 376/05

Nõukogu 9.–10. detsembri 2013. aasta istung (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused)

3

2013/C 376/06

Eelnõu: Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia (2014–2018)

7

Euroopa Komisjon

2013/C 376/07

Euro vahetuskurss

12

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 376/08

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

13

2013/C 376/09

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

13

2013/C 376/10

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

14

2013/C 376/11

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

14

2013/C 376/12

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

15

2013/C 376/13

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

15

2013/C 376/14

Euroala liikmesriikides kasutatavad veoliigid – Artikli 13 lõige 5 – Määrus (EL) nr 1214/2011

16

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 376/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7133 – Investindustrial/KKR/Resort Holdings) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 376/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7133 – Investindustrial/KKR/Resort Holdings) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 376/01

13. detsembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7101 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7101 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 376/02

16. detsembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7118 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7118 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6982 – Altor Fund III/TryghedsGruppen/Elixia/HFN Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 376/03

29. novembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6982 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6982 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 376/04

17. detsembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7087 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7087 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/3

---

Nõukogu 9.–10. detsembri 2013. aasta istung (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused)

2013/C 376/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| 1. | TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt tagatakse kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; samuti täiendavad liidu meetmed liikmesriikide poliitikat ning on suunatud rahvatervise parandamisele; need meetmed peavad soodustama ka liikmesriikidevahelist koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetama vajaduse korral liikmesriikide meetmeid ning võtma täielikult arvesse liikmesriikide vastutust tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel; |
| --- | --- |

1.

TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt tagatakse kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; samuti täiendavad liidu meetmed liikmesriikide poliitikat ning on suunatud rahvatervise parandamisele; need meetmed peavad soodustama ka liikmesriikidevahelist koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetama vajaduse korral liikmesriikide meetmeid ning võtma täielikult arvesse liikmesriikide vastutust tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel;

| 2. | TULETAB MEELDE, et nõukogu kutsus 6. juunil 2011 vastu võetud järeldustes kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide kohta liikmesriike ja komisjoni üles algatama kõrgetasemelise rahvatervise töörühma egiidi all aruteluprotsessi, eesmärgiga määrata kindlaks tõhusad tervishoidu investeerimise viisid, mis võimaldaks püüelda kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide poole; |
| --- | --- |

2.

TULETAB MEELDE, et nõukogu kutsus 6. juunil 2011 vastu võetud järeldustes kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide kohta liikmesriike ja komisjoni üles algatama kõrgetasemelise rahvatervise töörühma egiidi all aruteluprotsessi, eesmärgiga määrata kindlaks tõhusad tervishoidu investeerimise viisid, mis võimaldaks püüelda kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide poole;

| 3. | TULETAB MEELDE võetud kohustust saavutada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid, sealhulgas koordineerida riikide jõupingutusi iga-aastase majanduspoliitika koordineerimise tsükli ehk Euroopa poolaasta kaudu; |
| --- | --- |

3.

TULETAB MEELDE võetud kohustust saavutada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid, sealhulgas koordineerida riikide jõupingutusi iga-aastase majanduspoliitika koordineerimise tsükli ehk Euroopa poolaasta kaudu;

| 4. | TULETAB MEELDE, et ülesanded, eesmärgid ja põhimõtted, mis on kindlaks määratud komisjoni poolt 23. oktoobril 2007 vastu võetud ning nõukogu 5.–6. detsembri 2007. aasta järeldustes kinnitatud valges raamatus „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine”, on endiselt kehtivad ja aitavad saavutada „Euroopa 2020” eesmärke; |
| --- | --- |

4.

TULETAB MEELDE, et ülesanded, eesmärgid ja põhimõtted, mis on kindlaks määratud komisjoni poolt 23. oktoobril 2007 vastu võetud ning nõukogu 5.–6. detsembri 2007. aasta järeldustes kinnitatud valges raamatus „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine”, on endiselt kehtivad ja aitavad saavutada „Euroopa 2020” eesmärke;

| 5. | TULETAB MEELDE nõukogu 20.–21. juuni 2013. aasta järeldusi „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks”, (1) nõukogu 28. veebruari 2013. aasta järeldusi iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja ühise tööhõivearuande kohta Euroopa poolaasta raames (2) ning majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamisele suunatud sotsiaalpoliitilisi reforme käsitleva sotsiaalkaitsekomitee aruande kinnitamist seoses 2013. aasta Euroopa poolaasta hindamisega 15. oktoobril 2013 tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonnas (3); |
| --- | --- |

5.

TULETAB MEELDE nõukogu 20.–21. juuni 2013. aasta järeldusi „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks”, (1) nõukogu 28. veebruari 2013. aasta järeldusi iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja ühise tööhõivearuande kohta Euroopa poolaasta raames (2) ning majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamisele suunatud sotsiaalpoliitilisi reforme käsitleva sotsiaalkaitsekomitee aruande kinnitamist seoses 2013. aasta Euroopa poolaasta hindamisega 15. oktoobril 2013 tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonnas (3);

| 6. | VÕTAB TEADMISEKS aruteluprotsessis saavutatud edusammud seoses järgmisega: tervise lisamine strateegia „Euroopa 2020” rakendamise raames käsitletavate muude poliitikavaldkondade hulka, nende teemade kindlaksmääramine, mille osas võivad liikmesriigid teha tihedamat koostööd, parimate tavade vahetamine ja edusammud kooskõlastatuma koostöö saavutamise suunas ELi tasandil, et vajaduse korral toetada liikmesriike nende püüdlustes tagada oma tervishoiusüsteemide toimetulek tulevaste väljakutsetega; |
| --- | --- |

6.

VÕTAB TEADMISEKS aruteluprotsessis saavutatud edusammud seoses järgmisega: tervise lisamine strateegia „Euroopa 2020” rakendamise raames käsitletavate muude poliitikavaldkondade hulka, nende teemade kindlaksmääramine, mille osas võivad liikmesriigid teha tihedamat koostööd, parimate tavade vahetamine ja edusammud kooskõlastatuma koostöö saavutamise suunas ELi tasandil, et vajaduse korral toetada liikmesriike nende püüdlustes tagada oma tervishoiusüsteemide toimetulek tulevaste väljakutsetega;

| 7. | TERVITAB aruteluprotsessis käimasolevat tööd viie kindlaksmääratud järgmiste eesmärkidega:






  — | terviseküsimuste käsitlemise parandamine strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- | --- |

7.

TERVITAB aruteluprotsessis käimasolevat tööd viie kindlaksmääratud järgmiste eesmärkidega:

—

terviseküsimuste käsitlemise parandamine strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaasta raames;

| — | edutegurite kindlaksmääramine, et struktuurifonde tervishoiuinvesteeringuteks tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

—

edutegurite kindlaksmääramine, et struktuurifonde tervishoiuinvesteeringuteks tõhusalt kasutada;

| — | ravimite kulutõhus kasutamine; |
| --- | --- |

—

ravimite kulutõhus kasutamine;

| — | integreeritud hooldusmudelid ja haiglate parem juhtimine; |
| --- | --- |

—

integreeritud hooldusmudelid ja haiglate parem juhtimine;

| — | tervishoiuinvesteeringute tõhususe analüüsimine ja jälgimine; |
| --- | --- |

—

tervishoiuinvesteeringute tõhususe analüüsimine ja jälgimine;

ARVESTADES, ET

| a) | esimese kolme Euroopa poolaasta jooksul on tervishoiuküsimuste tähtsus pidevalt kasvanud ning muutunud on tervishoiusüsteemi reformidele viitamise toon ja kontekst, eesmärgiga tagada ühest küljest võrdne ja üldine juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning teisest küljest solidaarsuspõhimõttel põhinev rahastamine ja riiklike vahendite tõhusam kasutamine, mis on nüüd selgesõnaliselt poliitilise eesmärgina lisatud ka komisjoni iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi 2013. aastaks; |
| --- | --- |

a)

esimese kolme Euroopa poolaasta jooksul on tervishoiuküsimuste tähtsus pidevalt kasvanud ning muutunud on tervishoiusüsteemi reformidele viitamise toon ja kontekst, eesmärgiga tagada ühest küljest võrdne ja üldine juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning teisest küljest solidaarsuspõhimõttel põhinev rahastamine ja riiklike vahendite tõhusam kasutamine, mis on nüüd selgesõnaliselt poliitilise eesmärgina lisatud ka komisjoni iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi 2013. aastaks;

| b) | inimeste tervisel, lisaks sellele, et see on väärtus iseenesest, saab olla positiivne mõju ka sellistele majandusnäitajatele nagu tööjõu pakkumine ja tootlikkus, inimkapital ja üldised riiklikud kulutused, ning seetõttu on sellel oluline roll strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel ja Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

b)

inimeste tervisel, lisaks sellele, et see on väärtus iseenesest, saab olla positiivne mõju ka sellistele majandusnäitajatele nagu tööjõu pakkumine ja tootlikkus, inimkapital ja üldised riiklikud kulutused, ning seetõttu on sellel oluline roll strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel ja Euroopa poolaasta raames;

| c) | seetõttu peaksid liikmesriigid võitlema kogu inimeste elu jooksul tekkivate sotsiaalsete ja terviseriskide vastu, võttes eelkõige arvesse kasu, mida annab varajane haiguste ennetamine, tervishoiu edendamine ja hoolekanne, tagades kvaliteetsete tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse ja ajakohastades tervishoiusüsteeme nende kulutõhususe, kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

c)

seetõttu peaksid liikmesriigid võitlema kogu inimeste elu jooksul tekkivate sotsiaalsete ja terviseriskide vastu, võttes eelkõige arvesse kasu, mida annab varajane haiguste ennetamine, tervishoiu edendamine ja hoolekanne, tagades kvaliteetsete tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse ja ajakohastades tervishoiusüsteeme nende kulutõhususe, kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks;

| d) | kulutõhusad ja tulemuslikud tervishoiukulutused on tootlikud ja majanduskasvu soodustavad ning tervisesse investeerimist peaks tunnustama majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks antava panusena; |
| --- | --- |

d)

kulutõhusad ja tulemuslikud tervishoiukulutused on tootlikud ja majanduskasvu soodustavad ning tervisesse investeerimist peaks tunnustama majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks antava panusena;

| e) | liikmesriigid peavad toime tulema ühiste probleemidega, mis tulenevad elanikkonna vananemisest, kroonilistest haigustest, inimeste vajadusi muutvate nakkushaigustega seotud probleemidest, patsientide ootusi suurendavast tervisealasest ebavõrdsusest ja kasvavatest tervishoiukuludest, samuti praeguse majandusolukorra tõttu liikmesriikide tervishoiusüsteemidele kättesaadavate vahendite vähenemisest; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid peavad toime tulema ühiste probleemidega, mis tulenevad elanikkonna vananemisest, kroonilistest haigustest, inimeste vajadusi muutvate nakkushaigustega seotud probleemidest, patsientide ootusi suurendavast tervisealasest ebavõrdsusest ja kasvavatest tervishoiukuludest, samuti praeguse majandusolukorra tõttu liikmesriikide tervishoiusüsteemidele kättesaadavate vahendite vähenemisest;

| f) | majanduspoliitika paremaks koordineerimiseks võib tervishoiu valdkonnas vaja minna suuremat koordineerimist ELi tasandil, järgides samal ajal ELi toimimise lepingu artikli 168 sätteid; |
| --- | --- |

f)

majanduspoliitika paremaks koordineerimiseks võib tervishoiu valdkonnas vaja minna suuremat koordineerimist ELi tasandil, järgides samal ajal ELi toimimise lepingu artikli 168 sätteid;

| g) | tervishoiu edendamine ja haiguste ennetamine on võtmetähtsusega tegurid tervishoiusüsteemide pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tervena elatud aastate arvu suurendamiseks; |
| --- | --- |

g)

tervishoiu edendamine ja haiguste ennetamine on võtmetähtsusega tegurid tervishoiusüsteemide pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks ja tervena elatud aastate arvu suurendamiseks;

| h) | poliitikakujundamise ja otsuste vastuvõtmise protsess peaks võimalikult suures ulatuses olema tõenditepõhine ja tuginema piisavatele tervisealastele teabesüsteemidele; |
| --- | --- |

h)

poliitikakujundamise ja otsuste vastuvõtmise protsess peaks võimalikult suures ulatuses olema tõenditepõhine ja tuginema piisavatele tervisealastele teabesüsteemidele;

| i) | tervishoiuinvesteeringud, mida muu hulgas rahastatakse struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu, võivad olla oluliseks teguriks tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse jaoks ning ajavahemikul 2014–2020 peaksid liikmesriigid realiseerima kogu potentsiaali, mida annab kõnealuste fondide parem kasutamine tervishoiuinvesteeringuteks; |
| --- | --- |

i)

tervishoiuinvesteeringud, mida muu hulgas rahastatakse struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu, võivad olla oluliseks teguriks tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse jaoks ning ajavahemikul 2014–2020 peaksid liikmesriigid realiseerima kogu potentsiaali, mida annab kõnealuste fondide parem kasutamine tervishoiuinvesteeringuteks;

| j) | integreeritud hooldusmudeleid peetakse oluliseks, innovaatiliseks ja paljutõotavaks viisiks, kuidas parandada tervishoiusüsteemide kvaliteeti ja tõhusust ning seeläbi suurendada nende jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

j)

integreeritud hooldusmudeleid peetakse oluliseks, innovaatiliseks ja paljutõotavaks viisiks, kuidas parandada tervishoiusüsteemide kvaliteeti ja tõhusust ning seeläbi suurendada nende jätkusuutlikkust;

| k) | ELi rolli tervishoiusüsteemi tulemuslikkuse hindamisel, mida ta teeb kooskõlas ja koostöös muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD ja WHOga, tuleks veelgi tugevdada, viies selle samal ajal vastavusse olemasolevate süsteemidega; |
| --- | --- |

k)

ELi rolli tervishoiusüsteemi tulemuslikkuse hindamisel, mida ta teeb kooskõlas ja koostöös muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD ja WHOga, tuleks veelgi tugevdada, viies selle samal ajal vastavusse olemasolevate süsteemidega;

| l) | liikmesriigid peavad jätkama oma elanikkonna varustamist taskukohaste, innovaatiliste, tõhusate ja ohutute farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmetega, tagades samal ajal tervishoiusüsteemide rahalise jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

l)

liikmesriigid peavad jätkama oma elanikkonna varustamist taskukohaste, innovaatiliste, tõhusate ja ohutute farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmetega, tagades samal ajal tervishoiusüsteemide rahalise jätkusuutlikkuse;

TERVITAB

| a) | kõrgetasemelise rahvatervise töörühma egiidi all toimunud aruteluprotsessi tulemusi, mille eesmärk oli määrata kindlaks tõhusad tervishoidu investeerimise viisid, mis võimaldaks püüelda kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide poole; |
| --- | --- |

a)

kõrgetasemelise rahvatervise töörühma egiidi all toimunud aruteluprotsessi tulemusi, mille eesmärk oli määrata kindlaks tõhusad tervishoidu investeerimise viisid, mis võimaldaks püüelda kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide poole;

| b) | aruteluprotsessi tulemusi seoses innovaatiliste lähenemisviisidega kroonilistele haigustele rahvatervises ja tervishoiusüsteemides; |
| --- | --- |

b)

aruteluprotsessi tulemusi seoses innovaatiliste lähenemisviisidega kroonilistele haigustele rahvatervises ja tervishoiusüsteemides;

| c) | lähenemisviisi, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis tervishoiuinvesteeringute kohta, mis võeti vastu osana 18. veebruaril 2013 vastu võetud komisjoni teatisest „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks” („sotsiaalsete investeeringute pakett”), (4) milles rõhutatakse, et tervis on omaette väärtus ning majandusliku heaolu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eeltingimus; |
| --- | --- |

c)

lähenemisviisi, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis tervishoiuinvesteeringute kohta, mis võeti vastu osana 18. veebruaril 2013 vastu võetud komisjoni teatisest „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks” („sotsiaalsete investeeringute pakett”), (4) milles rõhutatakse, et tervis on omaette väärtus ning majandusliku heaolu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eeltingimus;

| d) | täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse edusamme oma strateegilise kava rakendamisel ning võrdluskohtade valikuga algatatud piirkondliku koostöö tugevdamisel; |
| --- | --- |

d)

täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse edusamme oma strateegilise kava rakendamisel ning võrdluskohtade valikuga algatatud piirkondliku koostöö tugevdamisel;

| e) | tervisealase järelevalve- ja teabesüsteemi edasist arendamist ja konsolideerimist ELi tasandil, vältides töö dubleerimist ning tuginedes Euroopa põhilistele tervishoiunäitajatele ning olemasolevatele tervisealastele järelevalve- ja aruandlussüsteemidele, mis on välja töötatud liikmesriikidevahelise koostöö tulemusel ja ühenduse tervishoiualaste tegevusprogrammide toetusel; |
| --- | --- |

e)

tervisealase järelevalve- ja teabesüsteemi edasist arendamist ja konsolideerimist ELi tasandil, vältides töö dubleerimist ning tuginedes Euroopa põhilistele tervishoiunäitajatele ning olemasolevatele tervisealastele järelevalve- ja aruandlussüsteemidele, mis on välja töötatud liikmesriikidevahelise koostöö tulemusel ja ühenduse tervishoiualaste tegevusprogrammide toetusel;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| a) | hindama vajaduse korral riiklikes reformikavades esitatud tervishoiusüsteemi reformide võimalikku mõju, sealhulgas otsest ja kaudset mõju tervisele, elanikkonna vaesusele, tööhõivemääradele, tootlikkusele ja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

a)

hindama vajaduse korral riiklikes reformikavades esitatud tervishoiusüsteemi reformide võimalikku mõju, sealhulgas otsest ja kaudset mõju tervisele, elanikkonna vaesusele, tööhõivemääradele, tootlikkusele ja konkurentsivõimele;

| b) | tagama sobiva kooskõlastamise asjaomaste nõukogu koosseisude vahel (EPSCO, ECOFIN jt), kes käsitlevad erinevaid tervishoiu aspekte strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaasta raames, et parandada poliitilise dialoogi kvaliteeti ning suurendada nende ELi tasandil peetavate arutelude lisandväärtust, mis käsitlevad tervishoiupoliitikat, mille ees seisvad väljakutsed lähevad kaugemale pelgast rahanduslikust jätkusuutlikkusest; |
| --- | --- |

b)

tagama sobiva kooskõlastamise asjaomaste nõukogu koosseisude vahel (EPSCO, ECOFIN jt), kes käsitlevad erinevaid tervishoiu aspekte strateegia „Euroopa 2020” ja Euroopa poolaasta raames, et parandada poliitilise dialoogi kvaliteeti ning suurendada nende ELi tasandil peetavate arutelude lisandväärtust, mis käsitlevad tervishoiupoliitikat, mille ees seisvad väljakutsed lähevad kaugemale pelgast rahanduslikust jätkusuutlikkusest;

| c) | jätkama dialoogi, mille eesmärk on parandada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat kasutamist tervishoiuinvesteeringuteks, ning vahetama häid tavasid kavandamise, rakendamise, järelevalve ja probleemide lahendamise osas aastatel 2014–2020, tuginedes selleteemalise aruteluprotsessi tulemustele ning eelkõige töövahenditele, mille abil kõnealuseid fonde tervishoiuinvesteeringuteks tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

c)

jätkama dialoogi, mille eesmärk on parandada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat kasutamist tervishoiuinvesteeringuteks, ning vahetama häid tavasid kavandamise, rakendamise, järelevalve ja probleemide lahendamise osas aastatel 2014–2020, tuginedes selleteemalise aruteluprotsessi tulemustele ning eelkõige töövahenditele, mille abil kõnealuseid fonde tervishoiuinvesteeringuteks tõhusalt kasutada;

| d) | vabatahtlikkuse alusel välja töötama ja arendama riiklikke poliitikaid ja programme integreeritud hooldusmudelite kohta ning kujundama ümber tervishoiu- ja sotsiaalteenuste killustatud osutamise järgmiste meetmete abil:






  — | käsitledes integreeritud hooldust oma tervishoiupoliitikas ja -programmides prioriteetsena riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

d)

vabatahtlikkuse alusel välja töötama ja arendama riiklikke poliitikaid ja programme integreeritud hooldusmudelite kohta ning kujundama ümber tervishoiu- ja sotsiaalteenuste killustatud osutamise järgmiste meetmete abil:

—

käsitledes integreeritud hooldust oma tervishoiupoliitikas ja -programmides prioriteetsena riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| — | toetades protsesside ja töövahendite väljatöötamist, pannes erilist rõhku info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning rahastamisvahendite kasutamisele; |
| --- | --- |

—

toetades protsesside ja töövahendite väljatöötamist, pannes erilist rõhku info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning rahastamisvahendite kasutamisele;

| — | julgustades tervishoiutöötajate organisatsioone integreeritud hoolduses aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

—

julgustades tervishoiutöötajate organisatsioone integreeritud hoolduses aktiivselt osalema;

| — | edendades tervishoiutöötajate koolitamist integreeritud hoolduse alal; |
| --- | --- |

—

edendades tervishoiutöötajate koolitamist integreeritud hoolduse alal;

| — | suurendades patsientide pädevust ja teavitamist, kaasates patsientide ühendusi integreeritud hooldust käsitlevate poliitikate ja programmide väljatöötamisse kõikidel asjakohastel tasanditel; |
| --- | --- |

—

suurendades patsientide pädevust ja teavitamist, kaasates patsientide ühendusi integreeritud hooldust käsitlevate poliitikate ja programmide väljatöötamisse kõikidel asjakohastel tasanditel;

| — | arendades ja edendades integreeritud hooldust käsitlevaid teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

—

arendades ja edendades integreeritud hooldust käsitlevaid teadusuuringuid ja innovatsiooni;

| e) | kasutama tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamist poliitika kujundamisel, aruandluskohustuse täitmisel ja läbipaistvuse tagamisel; |
| --- | --- |

e)

kasutama tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamist poliitika kujundamisel, aruandluskohustuse täitmisel ja läbipaistvuse tagamisel;

| f) | kaaluma heade tavade kogu koostamist, mis võiks anda näiteid tervishoiu- ja hooldussüsteemide edukast ajakohastamisest ning aidata välja töötada parimad lahendused, võttes arvesse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse tööd; |
| --- | --- |

f)

kaaluma heade tavade kogu koostamist, mis võiks anda näiteid tervishoiu- ja hooldussüsteemide edukast ajakohastamisest ning aidata välja töötada parimad lahendused, võttes arvesse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse tööd;

| g) | paluma, et kõrgetasemeline rahvatervise töörühm






  — | juhiks IV ja V jaotise kohast tegevust, mis kuulub tema pädevusvaldkonda, kasutades asjakohasel juhul olemasolevaid foorumeid; |
| --- | --- | --- |

g)

paluma, et kõrgetasemeline rahvatervise töörühm

—

juhiks IV ja V jaotise kohast tegevust, mis kuulub tema pädevusvaldkonda, kasutades asjakohasel juhul olemasolevaid foorumeid;

| — | töötaks välja ja võtaks vastu meetodid oma suutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

töötaks välja ja võtaks vastu meetodid oma suutlikkuse suurendamiseks;

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES

| a) | jätkama arutelusid tervisevaldkonna piisava käsitlemise üle strateegia „Euroopa 2020” raames, eesmärgiga tagada, et kõnealust strateegilist küsimust käsitletakse ka tulevaste Euroopa poolaastate raames, vastavalt kõnealuse protsessi eelseisva hindamise tulemustele; |
| --- | --- |

a)

jätkama arutelusid tervisevaldkonna piisava käsitlemise üle strateegia „Euroopa 2020” raames, eesmärgiga tagada, et kõnealust strateegilist küsimust käsitletakse ka tulevaste Euroopa poolaastate raames, vastavalt kõnealuse protsessi eelseisva hindamise tulemustele;

| b) | tagama vajaliku koordineerimise riiklikul ja ELi tasandil, et tervishoiusektor leiaks piisavalt käsitlemist Euroopa poolaasta protsessis, ning täiustama käimasolevat tervishoiu hindamist ELi tasandil, eelkõige tihedama koordineerimise ja koostöö kaudu sotsiaalkaitsekomitee ja majanduspoliitika komiteega ning vaadates läbi ja luues töösuhte kõrgetasemelise rahvatervise töörühma ja sotsiaalkaitsekomitee vahel; |
| --- | --- |

b)

tagama vajaliku koordineerimise riiklikul ja ELi tasandil, et tervishoiusektor leiaks piisavalt käsitlemist Euroopa poolaasta protsessis, ning täiustama käimasolevat tervishoiu hindamist ELi tasandil, eelkõige tihedama koordineerimise ja koostöö kaudu sotsiaalkaitsekomitee ja majanduspoliitika komiteega ning vaadates läbi ja luues töösuhte kõrgetasemelise rahvatervise töörühma ja sotsiaalkaitsekomitee vahel;

| c) | jätkama järelevalvet tervishoiuküsimuste käsitlemise üle Euroopa poolaasta protsessis, muu hulgas vahetades liikmesriikidega teavet siseriiklike arengute kohta, ning kujundama „kvaliteetse ravi kättesaadavuse” kontseptsiooni põhjal välja operatiivsed hindamiskriteeriumid, muu hulgas tervishoiusüsteeme käsitlevate temaatiliste kokkuvõtete koostamise eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

jätkama järelevalvet tervishoiuküsimuste käsitlemise üle Euroopa poolaasta protsessis, muu hulgas vahetades liikmesriikidega teavet siseriiklike arengute kohta, ning kujundama „kvaliteetse ravi kättesaadavuse” kontseptsiooni põhjal välja operatiivsed hindamiskriteeriumid, muu hulgas tervishoiusüsteeme käsitlevate temaatiliste kokkuvõtete koostamise eesmärgil;

| d) | jätkama vabatahtlikkuse alusel arutelu nende aspektide üle, millel võib olla mõju farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete kättesaadavusele, juurdepääsetavusele, hinnale ja kuludele ning nende toodete ja seadmetega seonduvale patsiendi ohutusele ja innovatsioonile, ning vajaduse korral juurdepääsu hõlbustavate süsteemide üle, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevusse kuuluvaid valdkondi; |
| --- | --- |

d)

jätkama vabatahtlikkuse alusel arutelu nende aspektide üle, millel võib olla mõju farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete kättesaadavusele, juurdepääsetavusele, hinnale ja kuludele ning nende toodete ja seadmetega seonduvale patsiendi ohutusele ja innovatsioonile, ning vajaduse korral juurdepääsu hõlbustavate süsteemide üle, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevusse kuuluvaid valdkondi;

| e) | jagama teadmisi, kogemusi ja parimaid tavasid seoses järgmisega:






  — | integreeritud hooldusprogrammid, -struktuurid ja -poliitika, sealhulgas aruandlus- ja õppesüsteemid, eesmärgiga käsitleda kulusid; |
| --- | --- | --- |

e)

jagama teadmisi, kogemusi ja parimaid tavasid seoses järgmisega:

—

integreeritud hooldusprogrammid, -struktuurid ja -poliitika, sealhulgas aruandlus- ja õppesüsteemid, eesmärgiga käsitleda kulusid;

| — | integreeritud hoolduse sekkumismeetmete ja lahenduste tulemuslikkus tervishoiuteenuste osutamise tasandil ning nende meetmete ja lahenduste ülekantavuse hindamine; |
| --- | --- |

—

integreeritud hoolduse sekkumismeetmete ja lahenduste tulemuslikkus tervishoiuteenuste osutamise tasandil ning nende meetmete ja lahenduste ülekantavuse hindamine;

| f) | parandama tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise koordineerimist ELi tasandil järgmiste meetmete kaudu:






  — | suunates arutelu teoreetilise tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise raamistiku üle ning tehes kindlaks kasulikud meetodid ja vahendid poliitikakujundajate toetamiseks otsuste tegemisel; |
| --- | --- | --- |

f)

parandama tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise koordineerimist ELi tasandil järgmiste meetmete kaudu:

—

suunates arutelu teoreetilise tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise raamistiku üle ning tehes kindlaks kasulikud meetodid ja vahendid poliitikakujundajate toetamiseks otsuste tegemisel;

| — | määratledes prioriteetsete valdkondade valimise kriteeriumid tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamiseks ELi tasandil ning parandades asjaomaste andmete ja teabe kättesaadavust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

määratledes prioriteetsete valdkondade valimise kriteeriumid tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamiseks ELi tasandil ning parandades asjaomaste andmete ja teabe kättesaadavust ja kvaliteeti;

| g) | tegema koostööd jätkusuutliku ja integreeritud ELi tervisealase teabesüsteemi loomiseks, mis tugineb erinevate rühmade ja projektide, näiteks Euroopa Ühenduse tervishoiunäitajate projektide kaudu juba saavutatud tulemustele, ning uurides eelkõige Euroopa kõikehõlmava tervisealase teabe teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kui vahendi potentsiaali; |
| --- | --- |

g)

tegema koostööd jätkusuutliku ja integreeritud ELi tervisealase teabesüsteemi loomiseks, mis tugineb erinevate rühmade ja projektide, näiteks Euroopa Ühenduse tervishoiunäitajate projektide kaudu juba saavutatud tulemustele, ning uurides eelkõige Euroopa kõikehõlmava tervisealase teabe teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kui vahendi potentsiaali;

| h) | parandama koordineerimist ELi tasandil ning töötama välja konkreetsed ELi meetmed krooniliste haiguste vähendamiseks, sealhulgas järgmise kaudu: heade tavade kindlakstegemine ja levitamine kasutades ühismeedet, mis käsitleb kroonilisi haigusi ja edendab tervena vananemist kogu eluea jooksul (“Joint Action addressing chronic diseases and promoting healthy ageing across the life cycle”); krooniliste haiguste kaasaegse ja tõhusa varajase ennetamise ja juhtimise edendamine, samuti tervishoiu edendamiseks ja haiguste ennetamiseks tehtavad investeeringud; mitme kroonilise haiguse samaaegse põdemise käsitlemine, viies teadusuuringud vastavusse rahvatervishoiu vajadustega; käitumisteaduse ja muude distsipliinide teadmiste kasutamine; muude rahvusvaheliste protsessidega kooskõlastamine ja koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

h)

parandama koordineerimist ELi tasandil ning töötama välja konkreetsed ELi meetmed krooniliste haiguste vähendamiseks, sealhulgas järgmise kaudu: heade tavade kindlakstegemine ja levitamine kasutades ühismeedet, mis käsitleb kroonilisi haigusi ja edendab tervena vananemist kogu eluea jooksul (“Joint Action addressing chronic diseases and promoting healthy ageing across the life cycle”); krooniliste haiguste kaasaegse ja tõhusa varajase ennetamise ja juhtimise edendamine, samuti tervishoiu edendamiseks ja haiguste ennetamiseks tehtavad investeeringud; mitme kroonilise haiguse samaaegse põdemise käsitlemine, viies teadusuuringud vastavusse rahvatervishoiu vajadustega; käitumisteaduse ja muude distsipliinide teadmiste kasutamine; muude rahvusvaheliste protsessidega kooskõlastamine ja koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| i) | tegema koostööd, et hinnata ELi algatusi seoses patsientide pädevuse suurendamisega ning esitama ettepanekuid poliitiliste meetmete võtmiseks, et luua soodsad tingimused ja töötada välja suuniseid patsientide pädevuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

i)

tegema koostööd, et hinnata ELi algatusi seoses patsientide pädevuse suurendamisega ning esitama ettepanekuid poliitiliste meetmete võtmiseks, et luua soodsad tingimused ja töötada välja suuniseid patsientide pädevuse suurendamiseks;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| a) | toetama liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamist ja üksteiselt õppimist seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusa ja laiema kasutamisega tervishoidu tehtavateks investeeringuteks; |
| --- | --- |

a)

toetama liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamist ja üksteiselt õppimist seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusa ja laiema kasutamisega tervishoidu tehtavateks investeeringuteks;

| b) | toetama integreeritud hooldust käsitlevaid projekte, pannes eelkõige rõhku patsientide pädevuse suurendamisele ning krooniliste haiguste juhtimisele ja ennetamisele; |
| --- | --- |

b)

toetama integreeritud hooldust käsitlevaid projekte, pannes eelkõige rõhku patsientide pädevuse suurendamisele ning krooniliste haiguste juhtimisele ja ennetamisele;

| c) | toetama liikmesriike, kasutades tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamist; |
| --- | --- |

c)

toetama liikmesriike, kasutades tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamist;

| d) | esitama hinnangu täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kontseptsiooni ja lähenemisviisi kohta 2014. aasta esimeses pooles ning andma kaks korda aastas aru kõnealuse partnerlusega seotud olukorra, saavutatud edu ning järgmiste sammude kohta. |
| --- | --- |

d)

esitama hinnangu täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kontseptsiooni ja lähenemisviisi kohta 2014. aasta esimeses pooles ning andma kaks korda aastas aru kõnealuse partnerlusega seotud olukorra, saavutatud edu ning järgmiste sammude kohta.

---

(1)  Dok 11487/13.

(2)  Dok 6936/13.

(3)  Dok 13958/1/REV1.

(4)  Dok 6380/13 ADD 7.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/7

---

EELNÕU: EUROOPA E-ÕIGUSKESKKONNA STRATEEGIA (2014–2018)

2013/C 376/06

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | E-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskava (2009–2013) vastuvõtmine oli täiendav edusamm e-õiguskeskkonna arengus. Õiguslike menetluste elektrooniliseks muutmine ja elektrooniliste sidevahendite kasutamine õigusemõistmise kõigi osapoolte vahel on muutunud liikmesriikide kohtusüsteemi tõhusa toimimise oluliseks osaks. Liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid on valmis jätkama Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi ülesehitamist. |
| --- | --- |

1.

E-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskava (2009–2013) vastuvõtmine oli täiendav edusamm e-õiguskeskkonna arengus. Õiguslike menetluste elektrooniliseks muutmine ja elektrooniliste sidevahendite kasutamine õigusemõistmise kõigi osapoolte vahel on muutunud liikmesriikide kohtusüsteemi tõhusa toimimise oluliseks osaks. Liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid on valmis jätkama Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi ülesehitamist.

| 2. | Euroopa e-õiguskeskkonna eesmärk on kasutada ja arendada liikmesriikide kohtusüsteemide kasutuses olevaid teabe- ja sidetehnoloogiaid, eelkõige piiriüleste juhtumite puhul, et suurendada õiguskaitse ja õigusteabe kättesaadavust kodanikele, ettevõtjatele ja õigusvaldkonna töötajatele ning lihtsustada koostööd liikmesriikide õigusasutuste vahel. Euroopa e-õiguskeskkonnaga püütakse suurendada õigussüsteemi tulemuslikkust, austades samas põhiõigusi ning liikmesriikide õigussüsteemide sõltumatust ja eripära. |
| --- | --- |

2.

Euroopa e-õiguskeskkonna eesmärk on kasutada ja arendada liikmesriikide kohtusüsteemide kasutuses olevaid teabe- ja sidetehnoloogiaid, eelkõige piiriüleste juhtumite puhul, et suurendada õiguskaitse ja õigusteabe kättesaadavust kodanikele, ettevõtjatele ja õigusvaldkonna töötajatele ning lihtsustada koostööd liikmesriikide õigusasutuste vahel. Euroopa e-õiguskeskkonnaga püütakse suurendada õigussüsteemi tulemuslikkust, austades samas põhiõigusi ning liikmesriikide õigussüsteemide sõltumatust ja eripära.

| 3. | Euroopa e-õiguskeskkonda tuleb eelkõige jätkuvalt arendada edasi kui otsest teenust, mida osutatakse Euroopa kodanikele, kes saavad selle lisaväärtusest kasu, sealhulgas e-õiguskeskkonna portaali kaudu. Tuleks tagada, et Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi kasutajad, sealhulgas kodanikud, saavad e-õiguskeskkonna vahenditest kiirelt praktilist kasu. |
| --- | --- |

3.

Euroopa e-õiguskeskkonda tuleb eelkõige jätkuvalt arendada edasi kui otsest teenust, mida osutatakse Euroopa kodanikele, kes saavad selle lisaväärtusest kasu, sealhulgas e-õiguskeskkonna portaali kaudu. Tuleks tagada, et Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi kasutajad, sealhulgas kodanikud, saavad e-õiguskeskkonna vahenditest kiirelt praktilist kasu.

| 4. | Seni saavutatud tulemused, senikogetud piirangud ja tulevikuks seatud eesmärgid nõuavad ulatusliku Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia vastuvõtmist, mis juhib kaasamist ja osalemist strateegilisel tasandil. Uue Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia (2014–2018) eesmärgiks on tugineda senitehtud tööle. |
| --- | --- |

4.

Seni saavutatud tulemused, senikogetud piirangud ja tulevikuks seatud eesmärgid nõuavad ulatusliku Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia vastuvõtmist, mis juhib kaasamist ja osalemist strateegilisel tasandil. Uue Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia (2014–2018) eesmärgiks on tugineda senitehtud tööle.

II.   E-ÕIGUSKESKKONNA EUROOPA TASANDIL VÄLJAARENDAMISE KONTEKST

1.   Taust

| 5. | Justiits- ja siseküsimuste nõukogu otsustas 2007. aasta juunis, et tuleks teha tööd eesmärgiga arendada õigusvaldkonnas Euroopa tasandil teabe- ja sidetehnoloogiate kasutamist, eelkõige luues Euroopa portaali, mis soodustaks õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste juhtumite puhul. |
| --- | --- |

5.

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu otsustas 2007. aasta juunis, et tuleks teha tööd eesmärgiga arendada õigusvaldkonnas Euroopa tasandil teabe- ja sidetehnoloogiate kasutamist, eelkõige luues Euroopa portaali, mis soodustaks õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste juhtumite puhul.

| 6. | Vastusena nõukogule esitas komisjon 2008. aasta juunis teatise e-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamise kohta, (1) mille eesmärk oli edendada e-õiguskeskkonna vahendite väljatöötamist Euroopa tasandil tihedas koostöös liikmesriikidega. Eesmärgiks oli luua koostoime e-õiguskeskkonna valdkonnas Euroopa ja siseriiklikul tasandil tehtavate jõupingutuste vahel ning saavutada Euroopa tasandil mastaabisääst. |
| --- | --- |

6.

Vastusena nõukogule esitas komisjon 2008. aasta juunis teatise e-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamise kohta, (1) mille eesmärk oli edendada e-õiguskeskkonna vahendite väljatöötamist Euroopa tasandil tihedas koostöös liikmesriikidega. Eesmärgiks oli luua koostoime e-õiguskeskkonna valdkonnas Euroopa ja siseriiklikul tasandil tehtavate jõupingutuste vahel ning saavutada Euroopa tasandil mastaabisääst.

| 7. | Euroopa Ülemkogu tervitas oma 19–20. juuni 2008. aasta kohtumisel algatust „luua järk-järgult 2009. aasta lõpuks ühtne ELi e-õiguskeskkonna portaal”. Sellise portaali eesmärk on luua ühtne mitmekeelne kasutajasõbralik juurdepääsupunkt, mille kaudu on kättesaadav Euroopa e-õiguskeskkonna kogu süsteem, st Euroopa ja riigisisesed teabesaidid ja/või teenused. |
| --- | --- |

7.

Euroopa Ülemkogu tervitas oma 19–20. juuni 2008. aasta kohtumisel algatust „luua järk-järgult 2009. aasta lõpuks ühtne ELi e-õiguskeskkonna portaal”. Sellise portaali eesmärk on luua ühtne mitmekeelne kasutajasõbralik juurdepääsupunkt, mille kaudu on kättesaadav Euroopa e-õiguskeskkonna kogu süsteem, st Euroopa ja riigisisesed teabesaidid ja/või teenused.

| 8. | Justiits- ja siseküsimuste nõukogu võttis 2008. aasta novembris vastu Euroopa e-õiguskeskkonna esimese mitmeaastase tegevuskava (2009–2013), mis koostati koostöös komisjoni ja Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

8.

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu võttis 2008. aasta novembris vastu Euroopa e-õiguskeskkonna esimese mitmeaastase tegevuskava (2009–2013), mis koostati koostöös komisjoni ja Euroopa Parlamendiga.

| 9. | Esimese tegevuskava vastuvõtmisel kinnitas nõukogu ka uue tööstruktuuri loomise. Nõukogu e-õiguse töörühm on pärast seda teinud märkimisväärset tööd talle nõukogu poolt antud volituste täitmisel. Esimeses tegevuskavas esitatud eesmärgid on suurel määral saavutatud ja käimas on nendega seotud töö. |
| --- | --- |

9.

Esimese tegevuskava vastuvõtmisel kinnitas nõukogu ka uue tööstruktuuri loomise. Nõukogu e-õiguse töörühm on pärast seda teinud märkimisväärset tööd talle nõukogu poolt antud volituste täitmisel. Esimeses tegevuskavas esitatud eesmärgid on suurel määral saavutatud ja käimas on nendega seotud töö.

| 10. | Euroopa Parlament on näidanud oma huvi e-õiguskeskkonna valdkonnas tehtava töö vastu. Parlament võttis 18. detsembril 2008 vastu resolutsiooni e-õiguskeskkonna kohta, (2) milles ta muu hulgas märkis, et peaks looma sobiva mehhanismi, tagamaks, et tulevased õigusaktid on koostatud nii, et neid saab kasutada on-line rakendustes. Samuti võttis parlament 22. oktoobril 2013 täiskogu istungil vastu resolutsiooni e-õiguskeskkonna kohta, (3) milles kutsus üles kasutama elektroonilisi rakendusi, edastama dokumente elektroonilisel teel, kasutama videokonverentse ning suurendama kohtu- ja haldusregistrite omavahelist seostamist, et veelgi vähendada kohtu- ja kohtulaadsete menetluste kulusid. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Parlament on näidanud oma huvi e-õiguskeskkonna valdkonnas tehtava töö vastu. Parlament võttis 18. detsembril 2008 vastu resolutsiooni e-õiguskeskkonna kohta, (2) milles ta muu hulgas märkis, et peaks looma sobiva mehhanismi, tagamaks, et tulevased õigusaktid on koostatud nii, et neid saab kasutada on-line rakendustes. Samuti võttis parlament 22. oktoobril 2013 täiskogu istungil vastu resolutsiooni e-õiguskeskkonna kohta, (3) milles kutsus üles kasutama elektroonilisi rakendusi, edastama dokumente elektroonilisel teel, kasutama videokonverentse ning suurendama kohtu- ja haldusregistrite omavahelist seostamist, et veelgi vähendada kohtu- ja kohtulaadsete menetluste kulusid.

2.   Peamised saavutused

| 11. | E-õiguskeskkonna portaal, mida veebimajutab ja haldab komisjon vastavalt nõukogu suunistele, alustas tegevust 16. juulil 2010. Seejärel on selle veebisaidi järjepidev edasiarendamine liikmesriikide ja komisjoni poolt seisnenud uute funktsioonide (näiteks dünaamilised elektroonilised vormid) ja uue sisu korrapärases lisamises. Euroopa e-õiguskeskkonna portaali eesmärgiks on toimida ühtse juurdepääsupunktina Euroopa kodanikele ja õigusala töötajatele, mis võimaldab neil oma emakeeles saada teavet Euroopa ja siseriiklike menetluste ning õigussüsteemi toimimise kohta. |
| --- | --- |

11.

E-õiguskeskkonna portaal, mida veebimajutab ja haldab komisjon vastavalt nõukogu suunistele, alustas tegevust 16. juulil 2010. Seejärel on selle veebisaidi järjepidev edasiarendamine liikmesriikide ja komisjoni poolt seisnenud uute funktsioonide (näiteks dünaamilised elektroonilised vormid) ja uue sisu korrapärases lisamises. Euroopa e-õiguskeskkonna portaali eesmärgiks on toimida ühtse juurdepääsupunktina Euroopa kodanikele ja õigusala töötajatele, mis võimaldab neil oma emakeeles saada teavet Euroopa ja siseriiklike menetluste ning õigussüsteemi toimimise kohta.

| 12. | Erinevad liikmesriigid on e-õiguskeskkonna valdkonnas välja töötanud ja osalenud mitmetes katseprojektides, näiteks liikmesriikide maksejõuetusregistrite omavaheliseks ühendamiseks ja märkimisväärsete tehniliste arenduste sisseviimiseks. Euroopa e-õiguskeskkonna infrastruktuuri arendatakse järkjärguliselt. Oluliseks elemendiks on tehniline ja organisatsiooniline infrastruktuur õigusandmete turvaliseks vahetamiseks kohtute, valitsusasutuste, õigusala töötajate, kodanike ja ettevõtjate vahel projekti e-CODEX raames. |
| --- | --- |

12.

Erinevad liikmesriigid on e-õiguskeskkonna valdkonnas välja töötanud ja osalenud mitmetes katseprojektides, näiteks liikmesriikide maksejõuetusregistrite omavaheliseks ühendamiseks ja märkimisväärsete tehniliste arenduste sisseviimiseks. Euroopa e-õiguskeskkonna infrastruktuuri arendatakse järkjärguliselt. Oluliseks elemendiks on tehniline ja organisatsiooniline infrastruktuur õigusandmete turvaliseks vahetamiseks kohtute, valitsusasutuste, õigusala töötajate, kodanike ja ettevõtjate vahel projekti e-CODEX raames.

| 13. | Paljud liikmesriigid on võtnud kasutusele videokonverentsisüsteemid kohtumenetluste kiirendamiseks seeläbi, et lihtsustatakse tunnistajate või poolte ärakuulamist. Praegu tehakse tööd, mille eesmärgiks on inkorporeerida tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ning õigusatlase veebisaidid. Nõukogu on vastu võtnud otsuse, millega luuakse koostöö Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga kriminaalasjades. |
| --- | --- |

13.

Paljud liikmesriigid on võtnud kasutusele videokonverentsisüsteemid kohtumenetluste kiirendamiseks seeläbi, et lihtsustatakse tunnistajate või poolte ärakuulamist. Praegu tehakse tööd, mille eesmärgiks on inkorporeerida tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ning õigusatlase veebisaidid. Nõukogu on vastu võtnud otsuse, millega luuakse koostöö Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga kriminaalasjades.

| 14. | E-õiguskeskkonda käsitleva hiljutise küsimustiku (4) tulemused näitavad, et see valdkond on pärast Euroopa e-õiguskeskkonna esimese mitmeaastase tegevuskava vastuvõtmist märkimisväärselt edasi arenenud. Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia (2014–2018) tugineb nendele edusammudele. |
| --- | --- |

14.

E-õiguskeskkonda käsitleva hiljutise küsimustiku (4) tulemused näitavad, et see valdkond on pärast Euroopa e-õiguskeskkonna esimese mitmeaastase tegevuskava vastuvõtmist märkimisväärselt edasi arenenud. Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia (2014–2018) tugineb nendele edusammudele.

| 15. | E-õiguse valdkonnas on välja töötatud olulised koostisosad õigusallikate kättesaadavuseks ja semantiliseks koostalitusvõimeks. Nõukogu võttis 2009. aastal vastu järeldused Euroopa kohtulahendite tunnuste kohta, et parandada kohtulahendite kättesaadavust ning lihtsustada ühtset viitamist Euroopa ja siseriiklike kohtute tehtud kohtuotsustele. Mitu liikmesriiki on Euroopa kohtulahendite tunnused juba rakendanud. Komisjon ja mitu liikmesriiki valmistavad ette Euroopa kohtulahendite tunnuste otsinguliidese lisamist e-õiguskeskkonna portaali 2014. aasta esimeseks kvartaliks. Ka Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus valmistavad ette Euroopa kohtulahendite tunnuste sisseviimist. |
| --- | --- |

15.

E-õiguse valdkonnas on välja töötatud olulised koostisosad õigusallikate kättesaadavuseks ja semantiliseks koostalitusvõimeks. Nõukogu võttis 2009. aastal vastu järeldused Euroopa kohtulahendite tunnuste kohta, et parandada kohtulahendite kättesaadavust ning lihtsustada ühtset viitamist Euroopa ja siseriiklike kohtute tehtud kohtuotsustele. Mitu liikmesriiki on Euroopa kohtulahendite tunnused juba rakendanud. Komisjon ja mitu liikmesriiki valmistavad ette Euroopa kohtulahendite tunnuste otsinguliidese lisamist e-õiguskeskkonna portaali 2014. aasta esimeseks kvartaliks. Ka Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus valmistavad ette Euroopa kohtulahendite tunnuste sisseviimist.

| 16. | Nõukogu võttis 2011. aastal vastu järeldused Euroopa õigusaktide identifikaatori kohta, millega kehtestas vabatahtliku standardi Euroopa ja siseriiklike õigusaktide tuvastamiseks, märgistamiseks ja elektrooniliseks viitamiseks. Standard on võetud kasutusele portaalis EUR-Lex ning mitu liikmesriiki juurutavad seda praegu. |
| --- | --- |

16.

Nõukogu võttis 2011. aastal vastu järeldused Euroopa õigusaktide identifikaatori kohta, millega kehtestas vabatahtliku standardi Euroopa ja siseriiklike õigusaktide tuvastamiseks, märgistamiseks ja elektrooniliseks viitamiseks. Standard on võetud kasutusele portaalis EUR-Lex ning mitu liikmesriiki juurutavad seda praegu.

3.   Kooskõla e-valitsuse raamistikuga

| 17. | Euroopa e-õiguskeskkond peaks püüdma saavutada täiendavat kooskõla e-valitsuse üldise raamistikuga, mida on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni teatises (KOM(2010) 744 lõplik) Euroopa avalike teenuste Euroopa koosvõimestrateegia ja Euroopa koosvõimeraamistiku kohta. Nendes dokumentides nähakse ette, et õiguslikul, organisatsioonilisel, semantilisel ja tehnilisel tasandil koostalitlusvõime suurendamine, mille tulemusena luuakse kestlik ökosüsteem, on ülioluline, et viia maksimumini info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate sotsiaalne ja majanduslik potentsiaal. Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi tuleb edasi arendada kooskõlas kohtusüsteemi sõltumatuse ja võimude lahususe põhimõttega. |
| --- | --- |

17.

Euroopa e-õiguskeskkond peaks püüdma saavutada täiendavat kooskõla e-valitsuse üldise raamistikuga, mida on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni teatises (KOM(2010) 744 lõplik) Euroopa avalike teenuste Euroopa koosvõimestrateegia ja Euroopa koosvõimeraamistiku kohta. Nendes dokumentides nähakse ette, et õiguslikul, organisatsioonilisel, semantilisel ja tehnilisel tasandil koostalitlusvõime suurendamine, mille tulemusena luuakse kestlik ökosüsteem, on ülioluline, et viia maksimumini info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate sotsiaalne ja majanduslik potentsiaal. Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi tuleb edasi arendada kooskõlas kohtusüsteemi sõltumatuse ja võimude lahususe põhimõttega.

III.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| 18. | Euroopa e-õiguskeskkonna valdkonnas tehtav töö tugineb järgmistele üldpõhimõtetele: |
| --- | --- |

18.

Euroopa e-õiguskeskkonna valdkonnas tehtav töö tugineb järgmistele üldpõhimõtetele:

a)   Vabatahtlikkus

| 19. | Igal liikmesriigil on oma äranägemisel õigus otsustada vabatahtliku osalemise üle Euroopa e-õiguskeskkonna projektides, välja arvatud kui on vastu võetud Euroopa Liidu õigusakt, mis sisaldab nõuet rakendada konkreetne projekt Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi raames. |
| --- | --- |

19.

Igal liikmesriigil on oma äranägemisel õigus otsustada vabatahtliku osalemise üle Euroopa e-õiguskeskkonna projektides, välja arvatud kui on vastu võetud Euroopa Liidu õigusakt, mis sisaldab nõuet rakendada konkreetne projekt Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi raames.

b)   Detsentraliseerimine

| 20. | Euroopa e-õiguskeskkonna kontseptsiooni aluseks on põhimõte luua Euroopa tasandil detsentraliseeritud süsteem, mis ühendaks omavahel liikmesriikide erinevad sõltumatud ja koostalitlusvõimelised siseriiklikud süsteemid. Detsentraliseerimise aluspõhimõtte kohaselt peab iga liikmesriik tagama liikmesriikide süsteemide omavahelise ühendamise hõlbustamiseks vajaliku e-õiguskeskkonna riigisisese süsteemi tehnilise rakendamise ja haldamise. |
| --- | --- |

20.

Euroopa e-õiguskeskkonna kontseptsiooni aluseks on põhimõte luua Euroopa tasandil detsentraliseeritud süsteem, mis ühendaks omavahel liikmesriikide erinevad sõltumatud ja koostalitlusvõimelised siseriiklikud süsteemid. Detsentraliseerimise aluspõhimõtte kohaselt peab iga liikmesriik tagama liikmesriikide süsteemide omavahelise ühendamise hõlbustamiseks vajaliku e-õiguskeskkonna riigisisese süsteemi tehnilise rakendamise ja haldamise.

| 21. | ELi tasandil on siiski vajalik teatud tsentraliseerituse tase. Tsentraliseeritust võib samuti ette näha teatud eriolukordade puhul, nt kui tegemist on kulutõhusama lahendusega või kui õigusakt on vastu võetud. |
| --- | --- |

21.

ELi tasandil on siiski vajalik teatud tsentraliseerituse tase. Tsentraliseeritust võib samuti ette näha teatud eriolukordade puhul, nt kui tegemist on kulutõhusama lahendusega või kui õigusakt on vastu võetud.

c)   Koostalitlusvõime

| 22. | Detsentraliseeritud süsteemide keskseks elemendiks on koostalitlusvõime, mis võimaldab omavahel ühendada liikmesriikide süsteeme ja vajaduse korral kasutada tsentraliseeritud lahendusi. Tagada tuleks ühilduvus õigussüsteemirakendustes kasutatavate erinevate tehniliste, korralduslike, õiguslike ja semantiliste aspektide vahel, tagades samas liikmesriikide jaoks võimalikult suure paindlikkuse. |
| --- | --- |

22.

Detsentraliseeritud süsteemide keskseks elemendiks on koostalitlusvõime, mis võimaldab omavahel ühendada liikmesriikide süsteeme ja vajaduse korral kasutada tsentraliseeritud lahendusi. Tagada tuleks ühilduvus õigussüsteemirakendustes kasutatavate erinevate tehniliste, korralduslike, õiguslike ja semantiliste aspektide vahel, tagades samas liikmesriikide jaoks võimalikult suure paindlikkuse.

d)   Euroopa mõõde

| 23. | Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia on kavandatud hõlmama Euroopa mõõtmega projekte tsiviil-, kriminaal- ja haldusõiguse valdkondades. |
| --- | --- |

23.

Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia on kavandatud hõlmama Euroopa mõõtmega projekte tsiviil-, kriminaal- ja haldusõiguse valdkondades.

| 24. | Euroopa e-õiguskeskkonna raames väljatöötatud projektidel, eelkõige kõikidel portaali lisatavatel projektidel, peab olema potentsiaal kaasata Euroopa Liidu kõik liikmesriigid ning kõiki liikmesriike tuleks innustada osalema kõikides projektides, misläbi tagatakse nende pikaajaline jätkusuutlikkus ja kulutõhusus. Kõigil projektidel peaks olema potentsiaal anda otsest praktilist kasu eelkõige kodanikele, ettevõtjatele ja/või kohtutele. |
| --- | --- |

24.

Euroopa e-õiguskeskkonna raames väljatöötatud projektidel, eelkõige kõikidel portaali lisatavatel projektidel, peab olema potentsiaal kaasata Euroopa Liidu kõik liikmesriigid ning kõiki liikmesriike tuleks innustada osalema kõikides projektides, misläbi tagatakse nende pikaajaline jätkusuutlikkus ja kulutõhusus. Kõigil projektidel peaks olema potentsiaal anda otsest praktilist kasu eelkõige kodanikele, ettevõtjatele ja/või kohtutele.

| 25. | Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi arendamisel tuleks samuti võtta arvesse siseriiklikke projekte, mis annavad lisandväärtust Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

25.

Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemi arendamisel tuleks samuti võtta arvesse siseriiklikke projekte, mis annavad lisandväärtust Euroopa tasandil.

IV.   EUROOPA E-ÕIGUSKESKKONNA EESMÄRGID

a)   Juurdepääs õigusalasele teabele

| 26. | Eesmärk on parandada Euroopa Liidus juurdepääsu õigusalasele teabele. E-õiguskeskkonna portaal etendab selle eesmärgi täitmisel olulist rolli. |
| --- | --- |

26.

Eesmärk on parandada Euroopa Liidus juurdepääsu õigusalasele teabele. E-õiguskeskkonna portaal etendab selle eesmärgi täitmisel olulist rolli.

b)   Juurdepääs õiguskaitsele ja kohtuvälised menetlused piiriüleste juhtumite puhul

| 27. | Euroopa e-õiguskeskkonna eesmärgiks peaks olema õiguskaitsele juurdepääsu parandamine ning kohtuväliste menetluste kasutamise lihtsustamine, kasutades piiriüleste juhtumite puhul elektroonilist sidet. |
| --- | --- |

27.

Euroopa e-õiguskeskkonna eesmärgiks peaks olema õiguskaitsele juurdepääsu parandamine ning kohtuväliste menetluste kasutamise lihtsustamine, kasutades piiriüleste juhtumite puhul elektroonilist sidet.

| 28. | Seetõttu on mitmes liikmesriigis vaja jätkata riigi tasandil juba alustatud tööd ja luua tingimused interaktiivsete piiriüleste õigusteenuste osutamiseks Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

28.

Seetõttu on mitmes liikmesriigis vaja jätkata riigi tasandil juba alustatud tööd ja luua tingimused interaktiivsete piiriüleste õigusteenuste osutamiseks Euroopa tasandil.

| 29. | Kohtumenetluste ja kohtuväliste menetluste elektrooniliseks muutmist tuleks jätkata kooskõlas liikmesriikide vabatahtliku osalemise põhimõttega. |
| --- | --- |

29.

Kohtumenetluste ja kohtuväliste menetluste elektrooniliseks muutmist tuleks jätkata kooskõlas liikmesriikide vabatahtliku osalemise põhimõttega.

c)   Õigusasutuste vaheline suhtlus

| 30. | Eriti tähtis on liikmesriikide õigusasutuste vahelise elektroonilise side lihtsustamine ja innustamine (nt videokonverentsi või turvalise elektroonilise andmevahetuse kaudu). |
| --- | --- |

30.

Eriti tähtis on liikmesriikide õigusasutuste vahelise elektroonilise side lihtsustamine ja innustamine (nt videokonverentsi või turvalise elektroonilise andmevahetuse kaudu).

| 31. | Õigusasutuste liikmetele tuleks anda turvaline juurdepääs nende jaoks reserveeritud erinevatele rakendustele; neil peaksid olema diferentseeritud juurdepääsuõigused ning kohaldada tuleks ühtset või koostalitluslikku autentimismeetodit. |
| --- | --- |

31.

Õigusasutuste liikmetele tuleks anda turvaline juurdepääs nende jaoks reserveeritud erinevatele rakendustele; neil peaksid olema diferentseeritud juurdepääsuõigused ning kohaldada tuleks ühtset või koostalitluslikku autentimismeetodit.

V.   STRATEEGIA RAKENDAMINE

1.   Euroopa e-õiguskeskkonna portaal

| 32. | Euroopa e-õiguskeskkonna portaali tuleb edasi arendada ühtse juurdepääsupunktina. See ei välista teiste kommunikatsioonivahendite kasutamist (nt võrgustikevaheline edastamine). |
| --- | --- |

32.

Euroopa e-õiguskeskkonna portaali tuleb edasi arendada ühtse juurdepääsupunktina. See ei välista teiste kommunikatsioonivahendite kasutamist (nt võrgustikevaheline edastamine).

| 33. | E-õiguskeskkonna portaal peaks kodanikele, ettevõtjatele ja õigusala töötajatele andma teavet ELi ja tema liikmesriikide õiguse kohta. Lisaks peaks portaal olema vahend, mis annab juurdepääsu muule õigusalasele teabele siseriiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

33.

E-õiguskeskkonna portaal peaks kodanikele, ettevõtjatele ja õigusala töötajatele andma teavet ELi ja tema liikmesriikide õiguse kohta. Lisaks peaks portaal olema vahend, mis annab juurdepääsu muule õigusalasele teabele siseriiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.

2.   Koostalitlusvõime

| 34. | Tagada tuleks korralduslik, õiguslik, tehniline ja semantiline koostalitlusvõime. Sel eesmärgil tuleks välja töötada Euroopa e-õiguskeskkonna tehnilised lahendused, mis võimaldavad turvaliselt vahetada andmeid kohtute, riigi ametiasutuste, õigusvaldkonna töötajate, kodanike ja ettevõtjate vahel. Enne uute lahenduste väljatöötamist tuleks arvesse võtta kättesaadavaid avatud tehnilisi standardeid ja juba väljatöötatud lahendusi (nt projektid nagu e-Codex). Liikmesriigid peaksid võtma aktiivse rolli selliste lahenduste väljatöötamisel ja nende osas otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

34.

Tagada tuleks korralduslik, õiguslik, tehniline ja semantiline koostalitlusvõime. Sel eesmärgil tuleks välja töötada Euroopa e-õiguskeskkonna tehnilised lahendused, mis võimaldavad turvaliselt vahetada andmeid kohtute, riigi ametiasutuste, õigusvaldkonna töötajate, kodanike ja ettevõtjate vahel. Enne uute lahenduste väljatöötamist tuleks arvesse võtta kättesaadavaid avatud tehnilisi standardeid ja juba väljatöötatud lahendusi (nt projektid nagu e-Codex). Liikmesriigid peaksid võtma aktiivse rolli selliste lahenduste väljatöötamisel ja nende osas otsuste tegemisel.

3.   Seadusandlikud aspektid

| 35. | Seadusandlikus protsessis tuleks võtta arvesse vajadust tagada kaasaegse info- ja sidetehnoloogia järjepidev kasutamine ELi uute õigusvaldkonna õigusaktide rakendamisel, sealhulgas kehtivate õigusaktide muutmise ja uuestisõnastamise puhul. Edastamisele kuuluvaid andmeid tuleb kirjeldada üksnes nende sisu, mitte aga visuaalse kujutise alusel. Andmete või dokumentide edastamise moodust tuleb kirjeldada funktsionaalsel ja tehnoloogiliselt neutraalsel viisil. |
| --- | --- |

35.

Seadusandlikus protsessis tuleks võtta arvesse vajadust tagada kaasaegse info- ja sidetehnoloogia järjepidev kasutamine ELi uute õigusvaldkonna õigusaktide rakendamisel, sealhulgas kehtivate õigusaktide muutmise ja uuestisõnastamise puhul. Edastamisele kuuluvaid andmeid tuleb kirjeldada üksnes nende sisu, mitte aga visuaalse kujutise alusel. Andmete või dokumentide edastamise moodust tuleb kirjeldada funktsionaalsel ja tehnoloogiliselt neutraalsel viisil.

4.   Euroopa õigusalane semantikaveeb

| 36. | Õigusteabe piiriülest vahetamist ning eelkõige selliste andmete vahetamist, mis seonduvad Euroopa või siseriiklike õigusaktide, kohtupraktika ja juriidiliste mõistete sõnastikega, takistab asjaolu, et puuduvad sellist liiki andmete vahetamise tõhusad moodused. |
| --- | --- |

36.

Õigusteabe piiriülest vahetamist ning eelkõige selliste andmete vahetamist, mis seonduvad Euroopa või siseriiklike õigusaktide, kohtupraktika ja juriidiliste mõistete sõnastikega, takistab asjaolu, et puuduvad sellist liiki andmete vahetamise tõhusad moodused.

| 37. | Seda küsimust on võimalik käsitleda erinevate projektide abil, misläbi parandatakse õigusandmete vahetamist ja semantilist koostalitlusvõimet kogu Euroopas ja ka mujal. Euroopa õigusalase semantikaveebi väljatöötamiseks tuleks tööd jätkata vabatahtlikkuse alusel, et parandada õigusteabe kättesaadavust ja töödeldavust seeläbi, et õigusandmete tuvastamine ja semantika muudetakse koostalitlusvõimeliseks. |
| --- | --- |

37.

Seda küsimust on võimalik käsitleda erinevate projektide abil, misläbi parandatakse õigusandmete vahetamist ja semantilist koostalitlusvõimet kogu Euroopas ja ka mujal. Euroopa õigusalase semantikaveebi väljatöötamiseks tuleks tööd jätkata vabatahtlikkuse alusel, et parandada õigusteabe kättesaadavust ja töödeldavust seeläbi, et õigusandmete tuvastamine ja semantika muudetakse koostalitlusvõimeliseks.

5.   Registrite omavaheline ühendamine

| 38. | Edendada tuleks selliste riiklike registrite omavahelist ühendamist, mis sisaldavad õigusvaldkonnas asjakohast teavet. Tuleks tagada vajalikud tehnilised ja õiguslikud eeltingimused, mis muudavad sellise ühendamise võimalikuks. |
| --- | --- |

38.

Edendada tuleks selliste riiklike registrite omavahelist ühendamist, mis sisaldavad õigusvaldkonnas asjakohast teavet. Tuleks tagada vajalikud tehnilised ja õiguslikud eeltingimused, mis muudavad sellise ühendamise võimalikuks.

| 39. | Käesolevas valdkonnas võetavad meetmed peaksid keskenduma selliste registrite ühendamisele, mis pakuvad huvi kodanikele, ettevõtjatele, õigusvaldkonna töötajatele ja kohtutele. |
| --- | --- |

39.

Käesolevas valdkonnas võetavad meetmed peaksid keskenduma selliste registrite ühendamisele, mis pakuvad huvi kodanikele, ettevõtjatele, õigusvaldkonna töötajatele ja kohtutele.

6.   Võrgustikud

| 40. | E-õiguskeskkonna süsteemiga saab luua tingimused, millega lihtsustatakse erinevate olemasolevate Euroopa tasandi õigusvaldkonna võrgustike toimimist, nagu näiteks tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustik ning Euroopa õigusalase koostöö võrgustik kriminaalasjades. Sel eesmärgil tuleks täiendavalt analüüsida võimalusi, mida pakuvad Euroopa e-õiguskeskkonna süsteem ja e-õiguskeskkonna portaal, konsulteerides selle käigus asjakohaste asutustega. |
| --- | --- |

40.

E-õiguskeskkonna süsteemiga saab luua tingimused, millega lihtsustatakse erinevate olemasolevate Euroopa tasandi õigusvaldkonna võrgustike toimimist, nagu näiteks tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa õigusalase koostöö võrgustik ning Euroopa õigusalase koostöö võrgustik kriminaalasjades. Sel eesmärgil tuleks täiendavalt analüüsida võimalusi, mida pakuvad Euroopa e-õiguskeskkonna süsteem ja e-õiguskeskkonna portaal, konsulteerides selle käigus asjakohaste asutustega.

7.   Koostöö õigusvaldkonna töötajatega ja Euroopa e-õiguskeskkonna muude kasutajatega

| 41. | Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia rakendamine eeldab kohtuasutuste ja liikmesriikide teiste asjaomaste õigusvaldkonna töötajate osalemist. Seetõttu peaksid need õigusvaldkonna töötajad osalema Euroopa e-õiguskeskkonna alastes aruteludes ja projektides, misläbi tagatakse väljatöötatavate lahenduste vastavus iga sihtrühma tegelikele vajadustele. |
| --- | --- |

41.

Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia rakendamine eeldab kohtuasutuste ja liikmesriikide teiste asjaomaste õigusvaldkonna töötajate osalemist. Seetõttu peaksid need õigusvaldkonna töötajad osalema Euroopa e-õiguskeskkonna alastes aruteludes ja projektides, misläbi tagatakse väljatöötatavate lahenduste vastavus iga sihtrühma tegelikele vajadustele.

| 42. | Samuti on oluline, et liikmesriikide kohtuasutuste esindajad saaksid anda panuse Euroopa e-õiguskeskkonna alasesse töösse, eelkõige seoses Euroopa e-õiguskeskkonna lahendustega ning seda viisil, mis võimaldab võtta arvesse nende seisukohti ja kasutajavajadusi. |
| --- | --- |

42.

Samuti on oluline, et liikmesriikide kohtuasutuste esindajad saaksid anda panuse Euroopa e-õiguskeskkonna alasesse töösse, eelkõige seoses Euroopa e-õiguskeskkonna lahendustega ning seda viisil, mis võimaldab võtta arvesse nende seisukohti ja kasutajavajadusi.

| 43. | Lisaks on soovitav, et teised õigusvaldkonna töötajad (näiteks advokaadid, notarid, kohtuametnikud ja teised) osaleksid Euroopa e-õiguskeskkonna alastes tulevastes aruteludes, et tagada väljatöötatavate lahenduste vastavus nende tegelikele vajadustele. |
| --- | --- |

43.

Lisaks on soovitav, et teised õigusvaldkonna töötajad (näiteks advokaadid, notarid, kohtuametnikud ja teised) osaleksid Euroopa e-õiguskeskkonna alastes tulevastes aruteludes, et tagada väljatöötatavate lahenduste vastavus nende tegelikele vajadustele.

| 44. | Seetõttu tuleks luua koostöömehhanism õigusvaldkonna töötajatega, misläbi tagatakse, et vastastikku huvi pakkuvaid küsimusi võetakse arvesse Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia kontekstis. |
| --- | --- |

44.

Seetõttu tuleks luua koostöömehhanism õigusvaldkonna töötajatega, misläbi tagatakse, et vastastikku huvi pakkuvaid küsimusi võetakse arvesse Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia kontekstis.

| 45. | Samuti tuleks arvesse võtta avalikkuse esindajate, sealhulgas portaali kasutajate, ning ettevõtjate seisukohti ja tagasisidet. |
| --- | --- |

45.

Samuti tuleks arvesse võtta avalikkuse esindajate, sealhulgas portaali kasutajate, ning ettevõtjate seisukohti ja tagasisidet.

8.   Kirjalik tõlge

| 46. | Soov tagada Euroopa kodanikele hõlbus juurdepääs Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemile eeldab tõlkimisega seotud pikaajaliste usaldusväärsete ja kulutõhusate meetmete väljatöötamist. E-õiguskeskkonna portaali sisu peaks olema esitatud usaldusväärses tõlkes kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. |
| --- | --- |

46.

Soov tagada Euroopa kodanikele hõlbus juurdepääs Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemile eeldab tõlkimisega seotud pikaajaliste usaldusväärsete ja kulutõhusate meetmete väljatöötamist. E-õiguskeskkonna portaali sisu peaks olema esitatud usaldusväärses tõlkes kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse.

9.   Eeskirjad ja õigused e-õiguskeskkonna valdkonnas

| 47. | Euroopa e-õiguskeskkonna valdkonnas tulevikus toimuvad arengud loovad uusi väljakutseid isikuandmete kaitsmise valdkonnas. Võib prognoosida, et Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia rakendamisega suureneb andmete kogumise ja vahetamise maht. Isikuandmete kaitsmine etendab sellega seoses olulist rolli. E-õiguskeskkonna valdkonnas tulevikus tehtava töö käigus tuleb võtta arvesse eeskirju üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning eeskirju isikuandmete vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

47.

Euroopa e-õiguskeskkonna valdkonnas tulevikus toimuvad arengud loovad uusi väljakutseid isikuandmete kaitsmise valdkonnas. Võib prognoosida, et Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia rakendamisega suureneb andmete kogumise ja vahetamise maht. Isikuandmete kaitsmine etendab sellega seoses olulist rolli. E-õiguskeskkonna valdkonnas tulevikus tehtava töö käigus tuleb võtta arvesse eeskirju üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning eeskirju isikuandmete vaba liikumise kohta.

| 48. | Vajaduse korral tuleks kehtestada eeskirjad teabe omandilise kuuluvuse kohta, et määrata kindlaks vastutus e-õiguskeskkonna portaalis avaldatava teabe sisu eest. Põhimõtteliselt kannab sisuteenuse pakkuja ainuvastutust oma töö eest ning peab järgima intellektuaalomandi õigusi ja kõiki muid kohaldatavaid õigusnorme. |
| --- | --- |

48.

Vajaduse korral tuleks kehtestada eeskirjad teabe omandilise kuuluvuse kohta, et määrata kindlaks vastutus e-õiguskeskkonna portaalis avaldatava teabe sisu eest. Põhimõtteliselt kannab sisuteenuse pakkuja ainuvastutust oma töö eest ning peab järgima intellektuaalomandi õigusi ja kõiki muid kohaldatavaid õigusnorme.

| 49. | Sarnased eeskirjad tuleks samuti kehtestada selliste elektrooniliste funktsioonide kasutamise kohta, mis võimaldavad teabevahetust, sealhulgas isikuandmete vahetamist liikmesriikide õigusasutuste vahel, ning kohtumenetluses kasutatavate dokumentide elektroonilise esitamise kohta. |
| --- | --- |

49.

Sarnased eeskirjad tuleks samuti kehtestada selliste elektrooniliste funktsioonide kasutamise kohta, mis võimaldavad teabevahetust, sealhulgas isikuandmete vahetamist liikmesriikide õigusasutuste vahel, ning kohtumenetluses kasutatavate dokumentide elektroonilise esitamise kohta.

| 50. | Eelkõige sellega seoses kutsutakse komisjoni jätkama analüüsi, mis käsitleb vajadust võtta vastu õigusakti ettepanek e-õiguskeskkonna valdkonnas. Kõnealuse õigusaktiga tuleks määratleda üldine õigusraamistik ning vahendid e-õiguskeskkonna strateegia rakendamiseks Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

50.

Eelkõige sellega seoses kutsutakse komisjoni jätkama analüüsi, mis käsitleb vajadust võtta vastu õigusakti ettepanek e-õiguskeskkonna valdkonnas. Kõnealuse õigusaktiga tuleks määratleda üldine õigusraamistik ning vahendid e-õiguskeskkonna strateegia rakendamiseks Euroopa tasandil.

10.   Edendamine

| 51. | Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia rakendamisel tuleks tähelepanu pöörata kättesaadavate rakenduste edendamisele Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemide kasutajate seas. |
| --- | --- |

51.

Euroopa e-õiguskeskkonna strateegia rakendamisel tuleks tähelepanu pöörata kättesaadavate rakenduste edendamisele Euroopa e-õiguskeskkonna süsteemide kasutajate seas.

11.   Rahastamine

| 52. | Euroopa e-õiguskeskkonna väljatöötamiseks on vajalikud märkimisväärsed finantsressursid. Seetõttu on oluline näha ELi tasandil ette piisav rahastamine, eelkõige et






  a) | innustada e-õiguskeskkonna süsteemide asutamist siseriiklikul tasandil, mis sillutab teed käesoleva strateegia raames rakendatavale Euroopa e-õiguskeskkonnale, sealhulgas punktis 30 osutatud meetmeid ja riiklike registrite omavahelist ühendamist; samuti tuleks tähelepanu pöörata selliste projektide nagu e-CODEX ja eSENS tulemuste jätkusuutlikkuse tagamisele; |
| --- | --- | --- |

52.

Euroopa e-õiguskeskkonna väljatöötamiseks on vajalikud märkimisväärsed finantsressursid. Seetõttu on oluline näha ELi tasandil ette piisav rahastamine, eelkõige et

a)

innustada e-õiguskeskkonna süsteemide asutamist siseriiklikul tasandil, mis sillutab teed käesoleva strateegia raames rakendatavale Euroopa e-õiguskeskkonnale, sealhulgas punktis 30 osutatud meetmeid ja riiklike registrite omavahelist ühendamist; samuti tuleks tähelepanu pöörata selliste projektide nagu e-CODEX ja eSENS tulemuste jätkusuutlikkuse tagamisele;

| b) | võimaldada projektide väljatöötamist Euroopa tasandil, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali toimimiseks, hoolduseks ja edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

b)

võimaldada projektide väljatöötamist Euroopa tasandil, sealhulgas Euroopa e-õiguskeskkonna portaali toimimiseks, hoolduseks ja edasiarendamiseks;

| c) | tagada, et e-õiguskeskkonna portaal on jätkuvalt kättesaadav kõikides liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

c)

tagada, et e-õiguskeskkonna portaal on jätkuvalt kättesaadav kõikides liidu ametlikes keeltes.

| 53. | E-õiguskeskkonna valdkonnas tehtava töö (nii riiklikul kui Euroopa tasandil tehtava töö), sealhulgas tulevase tegevuskava alusel määratletavate ja rakendatavate konkreetsete projektide, rahastamine Euroopa tasandil peab olema tagatud mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) ning eelkõige õigusprogrammi (2014–2020) rahastamispaketiga. |
| --- | --- |

53.

E-õiguskeskkonna valdkonnas tehtava töö (nii riiklikul kui Euroopa tasandil tehtava töö), sealhulgas tulevase tegevuskava alusel määratletavate ja rakendatavate konkreetsete projektide, rahastamine Euroopa tasandil peab olema tagatud mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) ning eelkõige õigusprogrammi (2014–2020) rahastamispaketiga.

| 54. | Käesoleva strateegia ja seonduva tegevuskava kohaseid e-õiguskeskkonnaga seotud projekte võib rahastada ka muude olemasolevate liidu programmide raames, kui nad vastavad nendes programmides määratletud tingimustele (5). |
| --- | --- |

54.

Käesoleva strateegia ja seonduva tegevuskava kohaseid e-õiguskeskkonnaga seotud projekte võib rahastada ka muude olemasolevate liidu programmide raames, kui nad vastavad nendes programmides määratletud tingimustele (5).

12.   Välissuhted

| 55. | Liit ja selle liikmesriigid peaksid teostatavuse piires arendama e-õiguskeskkonna vallas koostööd kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

55.

Liit ja selle liikmesriigid peaksid teostatavuse piires arendama e-õiguskeskkonna vallas koostööd kolmandate riikidega.

| 56. | Seda võimalikku koostööd tehes tuleb järgida institutsioonilisi eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

56.

Seda võimalikku koostööd tehes tuleb järgida institutsioonilisi eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Liidu tasandil.

13.   E-õiguskeskkonna mitmeaastane tegevuskava (2014–2018)

| 57. | Mitmeaastane tegevuskava tuleks vastu võtta 2014. aasta esimesel poolaastal, et rakendada käesolev strateegia ja anda praktilisi suuniseid järelmeetmete võtmiseks. Tegevuskava peaks sisaldama kõnealusel perioodil kavandatavate projektide loetelu, mille puhul on selgesõnaliselt märgitud osaleda soovijad, praktilise rakendamise meetmed ja esialgne ajakava, mis võimaldab e-õiguse töörühmal (e-õiguskeskkond) ja vajaduse korral asjakohastel sidusrühmadel võtta tegevuskava osas konkreetseid järelmeetmeid. Arvesse võetakse tulemusi, mida andsid eelmine e-õiguskeskkonna mitmeaastane tegevuskava ja seonduv teekaart ning vajaduse korral võetakse uues tegevuskavas nende osas järelmeetmeid. |
| --- | --- |

57.

Mitmeaastane tegevuskava tuleks vastu võtta 2014. aasta esimesel poolaastal, et rakendada käesolev strateegia ja anda praktilisi suuniseid järelmeetmete võtmiseks. Tegevuskava peaks sisaldama kõnealusel perioodil kavandatavate projektide loetelu, mille puhul on selgesõnaliselt märgitud osaleda soovijad, praktilise rakendamise meetmed ja esialgne ajakava, mis võimaldab e-õiguse töörühmal (e-õiguskeskkond) ja vajaduse korral asjakohastel sidusrühmadel võtta tegevuskava osas konkreetseid järelmeetmeid. Arvesse võetakse tulemusi, mida andsid eelmine e-õiguskeskkonna mitmeaastane tegevuskava ja seonduv teekaart ning vajaduse korral võetakse uues tegevuskavas nende osas järelmeetmeid.

| 58. | Töörühm valmistab tegevuskava ette komisjoniga konsulteerides ja teostab vähemalt kord poolaastas järelevalvet selle rakendamise üle, kusjuures tegevuskava tuleb kohandada, kui see on arengute tõttu vajalik. |
| --- | --- |

58.

Töörühm valmistab tegevuskava ette komisjoniga konsulteerides ja teostab vähemalt kord poolaastas järelevalvet selle rakendamise üle, kusjuures tegevuskava tuleb kohandada, kui see on arengute tõttu vajalik.

| 59. | Vajaduse korral võivad kohtuda konkreetsete projektidega seotud liikmesriikide mitteametlikud rühmad, et teha edusamme kõnealustes töövaldkondades. Nende kohtumiste tulemused tuleks esitada e-õiguse töörühmale (e-õiguskeskkond). |
| --- | --- |

59.

Vajaduse korral võivad kohtuda konkreetsete projektidega seotud liikmesriikide mitteametlikud rühmad, et teha edusamme kõnealustes töövaldkondades. Nende kohtumiste tulemused tuleks esitada e-õiguse töörühmale (e-õiguskeskkond).

---

(1)  KOM(2008) 329 lõplik.

(2)  (2008/2125 (INI)).

(3)  (2013/2852 (RSP)).

(4)  Vt 15690/1/12 REV 1 EJUSTICE 73 JURINFO 46 JUSTCIV 331 COPEN 244 CONSOM 139 DRS 126 DROIPEN 159.

(5)  Komisjonil palutakse esitada ülevaade kõikidest ELi ja riigi tasandi projektide jaoks kättesaadavatest rahastamismehhanismidest, mida oleks võimalik kasutada e-õiguskeskkonna rahastamiseks.

---

Euroopa Komisjon

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/12

---

Euro vahetuskurss (1)

20. detsember 2013

2013/C 376/07

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3655 |
| JPY | Jaapani jeen | 142,66 |
| DKK | Taani kroon | 7,4607 |
| GBP | Inglise nael | 0,83480 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9905 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2263 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4160 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,660 |
| HUF | Ungari forint | 298,83 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7022 |
| PLN | Poola zlott | 4,1653 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4780 |
| TRY | Türgi liir | 2,8583 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5405 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4600 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5890 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6725 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7310 |
| KRW | Korea vonn | 1 450,05 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,2900 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,2889 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6388 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 651,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4898 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,830 |
| RUB | Vene rubla | 45,0800 |
| THB | Tai baat | 44,515 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2489 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,8300 |
| INR | India ruupia | 84,7160 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3655

JPY

Jaapani jeen

142,66

DKK

Taani kroon

7,4607

GBP

Inglise nael

0,83480

SEK

Rootsi kroon

8,9905

CHF

Šveitsi frank

1,2263

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4160

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,660

HUF

Ungari forint

298,83

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7022

PLN

Poola zlott

4,1653

RON

Rumeenia leu

4,4780

TRY

Türgi liir

2,8583

AUD

Austraalia dollar

1,5405

CAD

Kanada dollar

1,4600

HKD

Hongkongi dollar

10,5890

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6725

SGD

Singapuri dollar

1,7310

KRW

Korea vonn

1 450,05

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,2900

CNY

Hiina jüaan

8,2889

HRK

Horvaatia kuna

7,6388

IDR

Indoneesia ruupia

16 651,42

MYR

Malaisia ringit

4,4898

PHP

Filipiini peeso

60,830

RUB

Vene rubla

45,0800

THB

Tai baat

44,515

BRL

Brasiilia reaal

3,2489

MXN

Mehhiko peeso

17,8300

INR

India ruupia

84,7160

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/13

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 376/08

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 27.11.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 27.11.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru või kalavarude rühm | MAC/2A34. |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 75/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

27.11.2013

Kestus

27.11.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru või kalavarude rühm

MAC/2A34.

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

75/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/13

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 376/09

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 25.10.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 25.10.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/51214D. |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Piirkond | V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 76/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

25.10.2013

Kestus

25.10.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/51214D.

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Piirkond

V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

76/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/14

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 376/10

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 25.10.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 25.10.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/N1G14P. |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Piirkond | NAFO püügipiirkonna 1F Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 77/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

25.10.2013

Kestus

25.10.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/N1G14P.

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Piirkond

NAFO püügipiirkonna 1F Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

77/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/14

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 376/11

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 2.12.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 2.12.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GFB/89- |
| Liik | Lima-niituimluts (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | FS79/DSS |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

2.12.2013

Kestus

2.12.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

GFB/89-

Liik

Lima-niituimluts (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

FS79/DSS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/15

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 376/12

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 3.12.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 3.12.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HER/4AB. |
| Liik | Heeringas (Clupea Harengus) |
| Piirkond | IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 80/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

3.12.2013

Kestus

3.12.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru või kalavarude rühm

HER/4AB.

Liik

Heeringas (Clupea Harengus)

Piirkond

IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

80/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/15

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2013/C 376/13

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 4.12.2013 |
| --- | --- |
| Kestus | 4.12.2013–31.12.2013 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GHL/N3LMNO |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Piirkond | NAFO 3LMNO |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 82/TQ40 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

4.12.2013

Kestus

4.12.2013–31.12.2013

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

GHL/N3LMNO

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Piirkond

NAFO 3LMNO

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

82/TQ40

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/16

---

Euroala liikmesriikides kasutatavad veoliigid

Artikli 13 lõige 5

Määrus (EL) nr 1214/2011

2013/C 376/14

SULARAHAVEO KOMITEE

Pangatähtede veoks tuleb euroala liikmesriikidel valida vähemalt üks määruses 14, 15, 16, 17 või 18 sätestatud valikuvõimalus.

Müntide veoks tuleb euroala liikmesriikidel valida vähemalt üks määruses 19 või 20 sätestatud valikuvõimalus.

Euroala liikmesriigid peavad kinnitama, et valitud veo kord on võrreldav riigisiseseks sularahaveoks kehtestatud korraga.

| Riik | Pangatähtede vedamise kord | Müntide vedamise kord | Kinnitus riigisisese sularahaveoga võrreldavuse kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | Artiklid 14–18 | Artiklid 19–20 | |
| BE | Artiklid 16 ja 18
  Belgia on otsustanud kohaldada määruse artikli 13 lõikes 4 sätestatud kohustust. | Määruse artikkel 20 | Määruse artiklites 16, 18 ja 20 esitatud valikuvõimalused sarnanevad Belgias lubatud sularahaveo korraga.
  Artikli 13 lõikes 4 esitatud kohustust kohaldatakse riigisisest sularahvavedu käsitlevate Belgia õigusaktide alusel. |
| CY | | | |
| DE | Artikkel 17 | Artikkel 19 | Jah |
| EE | | | |
| EI | | | |
| EL | | | |
| ES | a) | Vastavalt kohustusele valida pangatähtede veoks vähemalt üks määruse artiklites 14–18 esitatud meetod, on riiklike õigusaktidega kooskõlas valitud määruse artiklis 17 sätestatud valikuvõimalus. |

Riik

Pangatähtede vedamise kord

Müntide vedamise kord

Kinnitus riigisisese sularahaveoga võrreldavuse kohta

AT

Artiklid 14–18

Artiklid 19–20

BE

Artiklid 16 ja 18

Belgia on otsustanud kohaldada määruse artikli 13 lõikes 4 sätestatud kohustust.

Määruse artikkel 20

Määruse artiklites 16, 18 ja 20 esitatud valikuvõimalused sarnanevad Belgias lubatud sularahaveo korraga.

Artikli 13 lõikes 4 esitatud kohustust kohaldatakse riigisisest sularahvavedu käsitlevate Belgia õigusaktide alusel.

CY

DE

Artikkel 17

Artikkel 19

Jah

EE

EI

EL

ES

a)

Vastavalt kohustusele valida pangatähtede veoks vähemalt üks määruse artiklites 14–18 esitatud meetod, on riiklike õigusaktidega kooskõlas valitud määruse artiklis 17 sätestatud valikuvõimalus.

| b) | Müntide veoks on kooskõlas Hispaania õigusega heaks kiidetud määruse artiklis 20 sätestatud valikuvõimalus. |
| --- | --- |

b)

Müntide veoks on kooskõlas Hispaania õigusega heaks kiidetud määruse artiklis 20 sätestatud valikuvõimalus.

Jah

FI

Artikkel 17

Artikkel 20

Jah

FR

| I. | Münte ja pangatähtede trükkimiseks kasutatavat paberit veetakse alljärgnevalt.






  1. | Soomustatud sõidukites, kus on vähemalt kolmest inimesest, sh juht, koosnev meeskond, vastavalt artiklile 4.
  (Artikkel 4






  I – | Soomustatud sõidukid peavad olema kohandatud selliselt, et oleks tagatud meeskonna ning veetava sularaha, juveeltoodete ja väärismetallide turvalisus.
  Sõidukis on vähemalt alljärgnev varustus.






  1. | Side- ja häiresüsteem, mis on ühendatud sularahavedu teostava äriühingu häirekeskusega. Selleks et tagada teistest liikmesriikidest või Euroopa Majandusühenduse lepingu riikidest soomustatud sularahaveosõidukite heakskiitmine, on sobivad neis liikmesriikides asuvate volitatud või sertifitseeritud organite katsearuanded ja tunnistused, milles osutatakse, et soomustatud sõiduk täidab tehnilised ja reguleerivad tingimused, millega tagatakse käesolevas õigusaktis sätestatuga ja eelmises lõigus mainitud määrusega võrdväärne kaitse tase. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

I.

Münte ja pangatähtede trükkimiseks kasutatavat paberit veetakse alljärgnevalt.

1.

Soomustatud sõidukites, kus on vähemalt kolmest inimesest, sh juht, koosnev meeskond, vastavalt artiklile 4.

(Artikkel 4

I –

Soomustatud sõidukid peavad olema kohandatud selliselt, et oleks tagatud meeskonna ning veetava sularaha, juveeltoodete ja väärismetallide turvalisus.

Sõidukis on vähemalt alljärgnev varustus.

1.

Side- ja häiresüsteem, mis on ühendatud sularahavedu teostava äriühingu häirekeskusega. Selleks et tagada teistest liikmesriikidest või Euroopa Majandusühenduse lepingu riikidest soomustatud sularahaveosõidukite heakskiitmine, on sobivad neis liikmesriikides asuvate volitatud või sertifitseeritud organite katsearuanded ja tunnistused, milles osutatakse, et soomustatud sõiduk täidab tehnilised ja reguleerivad tingimused, millega tagatakse käesolevas õigusaktis sätestatuga ja eelmises lõigus mainitud määrusega võrdväärne kaitse tase.

| 2. | Kaugjälgimissüsteem, mis võimaldab äriühingul määrata igal ajal kindlaks sõiduki asukoha. |
| --- | --- |

2.

Kaugjälgimissüsteem, mis võimaldab äriühingul määrata igal ajal kindlaks sõiduki asukoha.

| 3. | Kuulikindlad vestid ja gaasimaskid, mida on iga meeskonna liikme, ning võimaluse korral muude isikute, kelle sõidukis viibimine on põhjendatud, kohta vähemalt üks. |
| --- | --- |

3.

Kuulikindlad vestid ja gaasimaskid, mida on iga meeskonna liikme, ning võimaluse korral muude isikute, kelle sõidukis viibimine on põhjendatud, kohta vähemalt üks.

| II. – | Sõidukitüübid, soomustatud küljed ja aknad ning muud komponendid, mis suurendavad soomustatud sõidukite turvalisust, eeldavad siseministri eelnevat luba, mille aluseks on (eelkõige vastupidavusega seotud) miinimumnormid, mille minister on kehtestanud määruses, milles määratakse samuti kindlaks loataotluse toimikule lisatavad dokumendid.
  Kõik olulised muudatused sõidukite valmistamistingimustes või soomustatud osade, akende ja eelmistes lõikudes mainitud muude komponentide valmistamisel või paigaldamisel eeldavad uute loataotluste esitamist.
  Loa võib tühistada, kui käesoleva artikli II punktis esitatud materjalid ei taga enam turvatöötajate või veetava sularaha turvalisust.) |
| --- | --- |

II. –

Sõidukitüübid, soomustatud küljed ja aknad ning muud komponendid, mis suurendavad soomustatud sõidukite turvalisust, eeldavad siseministri eelnevat luba, mille aluseks on (eelkõige vastupidavusega seotud) miinimumnormid, mille minister on kehtestanud määruses, milles määratakse samuti kindlaks loataotluse toimikule lisatavad dokumendid.

Kõik olulised muudatused sõidukite valmistamistingimustes või soomustatud osade, akende ja eelmistes lõikudes mainitud muude komponentide valmistamisel või paigaldamisel eeldavad uute loataotluste esitamist.

Loa võib tühistada, kui käesoleva artikli II punktis esitatud materjalid ei taga enam turvatöötajate või veetava sularaha turvalisust.)

| 2. | Soomustatud sõidukites, mis vastavad artikli 4 nõuetele ja on varustatud seadmetega, mis tagavad, et veetav sularaha muudetakse artikli 8 lõikes 1 ette nähtud tingimustel kasutamiskõlbmatuks.
  (Artikli 8 lõikes 1 sätestatakse tingimused, millele väärisesemete neutraliseerimise seadmed peavad vastama.)
  Kui need sõidukid on varustatud vähemalt ühe eelmistes lõikudes osutatud turvaseadmega iga sularaha pealevõtmis- ja kättetoimetamispunkti kohta, peab sõiduki meeskonnas olema vähemalt kaks liiget, sh juht. Artikli 4 II punkti kohaldamine võib sellisel juhul piirduda vaid sõiduki kabiiniga.
  Kui sõidukites on vähem turvaseadmeid, kui on pealevõtmis- ja kättetoimetamispunkte, peab meeskonnas olema vähemalt kolm turvatöötajat, sh juht. |
| --- | --- |

2.

Soomustatud sõidukites, mis vastavad artikli 4 nõuetele ja on varustatud seadmetega, mis tagavad, et veetav sularaha muudetakse artikli 8 lõikes 1 ette nähtud tingimustel kasutamiskõlbmatuks.

(Artikli 8 lõikes 1 sätestatakse tingimused, millele väärisesemete neutraliseerimise seadmed peavad vastama.)

Kui need sõidukid on varustatud vähemalt ühe eelmistes lõikudes osutatud turvaseadmega iga sularaha pealevõtmis- ja kättetoimetamispunkti kohta, peab sõiduki meeskonnas olema vähemalt kaks liiget, sh juht. Artikli 4 II punkti kohaldamine võib sellisel juhul piirduda vaid sõiduki kabiiniga.

Kui sõidukites on vähem turvaseadmeid, kui on pealevõtmis- ja kättetoimetamispunkte, peab meeskonnas olema vähemalt kolm turvatöötajat, sh juht.

| 3. | Eritunnusteta sõidukites, mille meeskonda kuulub vähemalt kaks turvatöötajat, sh juht, vastavalt artiklites 7 ja 8 esitatud tingimustele, eeldusel, et sularaha on paigutatud turvaseadmetesse, mis võimaldavad muuta selle kasutamiskõlbmatuks, ja et neid seadmeid on vähemalt sama palju kui pealevõtmis- ja kättetoimetamispunkte, või kui seadmed on varustatud kogumissüsteemiga, mida saab avada vaid turvalises asukohas või turvalisel alal.
  Teatud riskialadel asuvate sularahaautomaatide täitmiseks tuleb sularaha vedada vastavalt lõikes 1 ette nähtud tingimustele ning meeskonna üks liige peab täitma sularahaautomaadid. |
| --- | --- |

3.

Eritunnusteta sõidukites, mille meeskonda kuulub vähemalt kaks turvatöötajat, sh juht, vastavalt artiklites 7 ja 8 esitatud tingimustele, eeldusel, et sularaha on paigutatud turvaseadmetesse, mis võimaldavad muuta selle kasutamiskõlbmatuks, ja et neid seadmeid on vähemalt sama palju kui pealevõtmis- ja kättetoimetamispunkte, või kui seadmed on varustatud kogumissüsteemiga, mida saab avada vaid turvalises asukohas või turvalisel alal.

Teatud riskialadel asuvate sularahaautomaatide täitmiseks tuleb sularaha vedada vastavalt lõikes 1 ette nähtud tingimustele ning meeskonna üks liige peab täitma sularahaautomaadid.

| (II | puudutab juveeltooteid ja väärismetalle) |
| --- | --- |

(II

puudutab juveeltooteid ja väärismetalle)

| III. | Mündid ja maksuseadustiku artikli 298 sexdecies A tähenduses investeeringukuld veetakse soomustatud sõidukites, mille meeskonda kuulub vähemalt kolm liiget, sh juht, vastavalt artiklile 4.
  Erandina eelmisest lõigust tuleb Prantsusmaa keskpanga ühe ja kahe euroste müntide vähemalt 115 000 euro suurused veod korraldada järgmiselt:






  1. | soomustatud sõidukites, millel ei ole märgitud sularahavedu teostava äriühingu nime ja mille meeskond koosneb vähemalt kahest relvastatud ja vormirõivastes töötajast, sh juht, vastavalt artikli 8 esimeses kolmes lõigus ette nähtud tingimustele; |
| --- | --- | --- |

III.

Mündid ja maksuseadustiku artikli 298 sexdecies A tähenduses investeeringukuld veetakse soomustatud sõidukites, mille meeskonda kuulub vähemalt kolm liiget, sh juht, vastavalt artiklile 4.

Erandina eelmisest lõigust tuleb Prantsusmaa keskpanga ühe ja kahe euroste müntide vähemalt 115 000 euro suurused veod korraldada järgmiselt:

1.

soomustatud sõidukites, millel ei ole märgitud sularahavedu teostava äriühingu nime ja mille meeskond koosneb vähemalt kahest relvastatud ja vormirõivastes töötajast, sh juht, vastavalt artikli 8 esimeses kolmes lõigus ette nähtud tingimustele;

| 2. | või kui veetav koguväärtus ei ületa 500 000 eurot ning kui Prantsusmaa keskpanga, sularahavedu teostavate äriühingute ja politseiametite vastutusalas olevad pealevõtmis- ja kättetoimetamispunktid asuvad turvalistel aladel, siis osaliselt soomustatud sõidukites, millel ei ole märgitud sularahavedu teostava äriühingu nime ja mille meeskond koosneb vähemalt kahest relvastatud ja vormirõivastes töötajast, sh juht, vastavalt artikli 8 esimeses kolmes lõigus ette nähtud tingimustele. |
| --- | --- |

2.

või kui veetav koguväärtus ei ületa 500 000 eurot ning kui Prantsusmaa keskpanga, sularahavedu teostavate äriühingute ja politseiametite vastutusalas olevad pealevõtmis- ja kättetoimetamispunktid asuvad turvalistel aladel, siis osaliselt soomustatud sõidukites, millel ei ole märgitud sularahavedu teostava äriühingu nime ja mille meeskond koosneb vähemalt kahest relvastatud ja vormirõivastes töötajast, sh juht, vastavalt artikli 8 esimeses kolmes lõigus ette nähtud tingimustele.

(Artikkel 8. Kõigil eritunnusteta sõidukites, mida kasutatakse artikli 2 lõike I punktis 3 osutatud seadmetesse paigutatud sularaha veoks, või mida kasutatakse juveeltoodete või väärismetallide veoks, on vähemalt järgmine varustus:

| 1. | side- ja häiresüsteem, mis on ühendatud sularahaveo eest vastutava äriühingu häirekeskusega; |
| --- | --- |

1.

side- ja häiresüsteem, mis on ühendatud sularahaveo eest vastutava äriühingu häirekeskusega;

| 2. | kaugjälgimissüsteem, mis võimaldab sularahavedu teostaval äriühingul määrata igal ajal kindlaks sõiduki asukoht). |
| --- | --- |

2.

kaugjälgimissüsteem, mis võimaldab sularahavedu teostaval äriühingul määrata igal ajal kindlaks sõiduki asukoht).

Kinnitus:

Pangatähed: artikkel 2 on vastavuses ELi määruse artiklitega 14, 16 ja 17.

Siseriiklikke õigusakte tuleb muuta,

et tagada artikli 2 punkti III vastavus ELi määruse artiklitega 19 ja 20.

IT

Artiklid 15, 16, 17 ja 18

(DM.269/2010)

Artiklid 19 ja 20

(DM.269/2010)

Jah

LU

Artiklid 16 ja 17

(Tingimusel, et seaduseelnõu 6400 ja asjaomane rakendusmäärus võetakse valitsuse esitatud kujul vastu)

Artikkel 20

(Tingimusel, et seaduseelnõu 6400 ja asjaomane rakendusmäärus võetakse valitsuse esitatud kujul vastu)

Jah

MT

NL

Artiklid 17 ja 18

Artikkel 20

Jah

PT

Artiklid 17 ja 18

Artikkel 20

Osutatud valikuvõimalused vastavad osaliselt Portugalis väärisesemetele kehtivatele riiklikele nõuetele, veetava summa suurusega seotud kriteerium on 10 000 eurot või enam (27. märtsi 2008. aasta määrus (Portaria) nr 247/2008, mida on muudetud 3. augusti 2009. aasta määrusega nr 840/2009, ning mis kehtib kuni 16. mai 2013. aasta seaduse nr 34/2013 artikli 34 lõikes 3 sätestatud määruse avaldamiseni.

Kõik alla 10 000 euro suurused riigisisesed veod võib teha soomustamata sõidukites.

Heakskiidetud vormiriietuse ja teenistuskaartide kasutamine on kohustuslik (16. mai 2013. aasta seaduse nr 34/2013 artikkel 29).

SK

Kõiki määruse artiklites 14–18 sätestatud tingimusi kohaldatakse vastavalt 23. septembri 2005. aasta seadusele nr 473/2005, mis käsitleb teenuseid eraturvateenuste sektoris ja millega muudetakse teatavaid seadusi (nn eraturvateenuseid käsitlev seadus).

Kõiki määruse artiklites 19 ja 20 sätestatud tingimusi kohaldatakse vastavalt 23. septembri 2005. aasta aktile nr 473/2005, mis käsitleb teenuseid eraturvateenuste sektoris ja millega muudetakse teatavaid akte (nn eraturvateenuseid käsitlev õigusakt).

Osaline vastavus ja erinevused, mis on seotud turvatöötajate ja sularahaveosõidukit saatvate sõidukite arvuga. Otsustav kriteerium on veetav summa 1 660 000 eurot.

SI

Artiklid 17 ja 18 või sularaha ja muude väärisesemete vedu ja kaitset käsitlevate siseriiklike eeskirjade sätted (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 96/05, 16/08, 81/08, 86/09 ja 17/11), artiklid 16–20.

Artikkel 16 (1. kaitsetaseme sularahaveo väärtus ei ületa 30 000 eurot).

| 1. | 1. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi kaks relvastatud turvatöötajat. |
| --- | --- |

1.

1. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi kaks relvastatud turvatöötajat.

| 2. | Vedu toimub muudetud konstruktsiooniga sõidukis, millel on järgmine varustus:






  — | sõiduki sõitjate- ja veoseruum on füüsiliselt eraldatud püsiva ja jäiga seinaga, mis võimaldab kaitstud saadetise edastamist esimesest ruumist teise selle hoidmiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

Vedu toimub muudetud konstruktsiooniga sõidukis, millel on järgmine varustus:

—

sõiduki sõitjate- ja veoseruum on füüsiliselt eraldatud püsiva ja jäiga seinaga, mis võimaldab kaitstud saadetise edastamist esimesest ruumist teise selle hoidmiseks;

| — | akendeta veoseruum; |
| --- | --- |

—

akendeta veoseruum;

| — | veoseruumi sisse ehitatud lehtmetallist seif, mis võimaldab saadetise asetada veoseruumi sõitjateruumis oleva avause kaudu; |
| --- | --- |

—

veoseruumi sisse ehitatud lehtmetallist seif, mis võimaldab saadetise asetada veoseruumi sõitjateruumis oleva avause kaudu;

| — | häireseade, mis käivitub, kui sõidukisse sisenetakse jõuga; |
| --- | --- |

—

häireseade, mis käivitub, kui sõidukisse sisenetakse jõuga;

| — | mootori blokeerimissüsteem, mis takistab sõiduki eemaldamist; |
| --- | --- |

—

mootori blokeerimissüsteem, mis takistab sõiduki eemaldamist;

| — | side- ja valvesüsteem. |
| --- | --- |

—

side- ja valvesüsteem.

| 3. | Olenemata eelmise lõike kolmandast taandest võib kaitstud saadetist vedada, kui saadetis on tehniliselt kaitstud nii, et see asub muudetud konstruktsiooniga ja eristustähisega kohvris, kotis või mapis, ning mis on valmistatud nii, et selle jõuga avamine on raskendatud ja mis edastab ärandamisel signaali (heli, valgus, suits või tehniline signaal). Saadetist veetakse sõiduki veoseruumis. |
| --- | --- |

3.

Olenemata eelmise lõike kolmandast taandest võib kaitstud saadetist vedada, kui saadetis on tehniliselt kaitstud nii, et see asub muudetud konstruktsiooniga ja eristustähisega kohvris, kotis või mapis, ning mis on valmistatud nii, et selle jõuga avamine on raskendatud ja mis edastab ärandamisel signaali (heli, valgus, suits või tehniline signaal). Saadetist veetakse sõiduki veoseruumis.

| 4. | Olenemata lõikes 1 sätestatust võib kaitstud saadetise vedu toimuda ühe relvastatud turvatöötaja saatel tingimusel, et kaitstud saadetis on kaitstud sularaha määrimise või hävitamise sertifitseeritud süsteemiga. |
| --- | --- |

4.

Olenemata lõikes 1 sätestatust võib kaitstud saadetise vedu toimuda ühe relvastatud turvatöötaja saatel tingimusel, et kaitstud saadetis on kaitstud sularaha määrimise või hävitamise sertifitseeritud süsteemiga.

| 5. | Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste või särke. |
| --- | --- |

5.

Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste või särke.

Artikkel 17 (2. kaitsetaseme sularahaveo väärtus ei ületa 200 000 eurot sõiduki kohta).

| 1. | 2. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi kaks relvastatud turvatöötajat. |
| --- | --- |

1.

2. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi kaks relvastatud turvatöötajat.

| 2. | Vedu toimub muudetud konstruktsiooniga sõidukis, millel on järgmine varustus:






  — | sõiduki sõitjate- ja veoseruum on füüsiliselt eraldatud püsiva ja jäiga seinaga; |
| --- | --- | --- |

2.

Vedu toimub muudetud konstruktsiooniga sõidukis, millel on järgmine varustus:

—

sõiduki sõitjate- ja veoseruum on füüsiliselt eraldatud püsiva ja jäiga seinaga;

| — | akendeta veoseruum; |
| --- | --- |

—

akendeta veoseruum;

| — | veoseruumis asub sisseehitatud lehtmetallist seif, mis muudab selle puurimise või läbilõikamise raskeks ja mis paikneb sõiduki šassii siseküljel ning võimaldab asetada sularaha veoseruumi sõitjateruumis oleva avause kaudu; |
| --- | --- |

—

veoseruumis asub sisseehitatud lehtmetallist seif, mis muudab selle puurimise või läbilõikamise raskeks ja mis paikneb sõiduki šassii siseküljel ning võimaldab asetada sularaha veoseruumi sõitjateruumis oleva avause kaudu;

| — | häireseade, mis käivitub, kui sõidukisse sisenetakse jõuga; |
| --- | --- |

—

häireseade, mis käivitub, kui sõidukisse sisenetakse jõuga;

| — | mootori blokeerimissüsteem, mis takistab sõiduki eemaldamist; |
| --- | --- |

—

mootori blokeerimissüsteem, mis takistab sõiduki eemaldamist;

| — | side- ja valvesüsteem. |
| --- | --- |

—

side- ja valvesüsteem.

| 3. | Olenemata eelmise lõike kolmandast taandest võib kaitstud saadetist vedada, kui saadetis on tehniliselt kaitstud nii, et see asub muudetud konstruktsiooniga ja eristustähisega kohvris, kotis või mapis, ning mis on valmistatud nii, et selle jõuga avamine on raskendatud ja mis edastab ärandamisel heli, valguse, suitsu või tehnilise signaali. Seda veetakse sõiduki veoseruumis. |
| --- | --- |

3.

Olenemata eelmise lõike kolmandast taandest võib kaitstud saadetist vedada, kui saadetis on tehniliselt kaitstud nii, et see asub muudetud konstruktsiooniga ja eristustähisega kohvris, kotis või mapis, ning mis on valmistatud nii, et selle jõuga avamine on raskendatud ja mis edastab ärandamisel heli, valguse, suitsu või tehnilise signaali. Seda veetakse sõiduki veoseruumis.

| 4. | Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste või särke. |
| --- | --- |

4.

Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste või särke.

Artikkel 17a (3. kaitsetaseme sularahaveo väärtus ei ületa 800 000 eurot sõiduki kohta).

| 1. | 3. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kaks relvastatud turvatöötajat. |
| --- | --- |

1.

3. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kaks relvastatud turvatöötajat.

| 2. | Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on järgmine varustus:






  — | eraldi ruum meeskonna ja veose jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.

Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on järgmine varustus:

—

eraldi ruum meeskonna ja veose jaoks;

| — | meeskonna ruumi neli kuulikindlat M2/C2-kaitsega külge; |
| --- | --- |

—

meeskonna ruumi neli kuulikindlat M2/C2-kaitsega külge;

| — | kuulikindel veoseruum, millel on täiendava turvalukuga varustatud välisuks; |
| --- | --- |

—

kuulikindel veoseruum, millel on täiendava turvalukuga varustatud välisuks;

| — | häireseade; |
| --- | --- |

—

häireseade;

| — | sõiduki või mootori kaugjuhitav blokeerimissüsteem, mida saab aktiveerida turvakontrolli keskusest; |
| --- | --- |

—

sõiduki või mootori kaugjuhitav blokeerimissüsteem, mida saab aktiveerida turvakontrolli keskusest;

| — | ust avamata toimiv sidesüsteem (intercom); |
| --- | --- |

—

ust avamata toimiv sidesüsteem (intercom);

| — | side- ja valvesüsteem. |
| --- | --- |

—

side- ja valvesüsteem.

| 3. | Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste. |
| --- | --- |

3.

Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste.

Artikkel 18 (4. kaitsetaseme sularahaveo väärtus ei ületa 4 000 000 eurot sõiduki kohta).

| 1. | 4. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kolm relvastatud turvatöötajat. |
| --- | --- |

1.

4. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kolm relvastatud turvatöötajat.

| 2. | Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on järgmine varustus:






  — | eraldi ruum meeskonna ja veose jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.

Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on järgmine varustus:

—

eraldi ruum meeskonna ja veose jaoks;

| — | meeskonna ruumi neli kuulikindlat FB 3-kaitsega külge; |
| --- | --- |

—

meeskonna ruumi neli kuulikindlat FB 3-kaitsega külge;

| — | akendeta veoseruum, millel on täiendava turvalukuga varustatud välisuks; |
| --- | --- |

—

akendeta veoseruum, millel on täiendava turvalukuga varustatud välisuks;

| — | häireseade; |
| --- | --- |

—

häireseade;

| — | kaugjuhitav sõiduki või mootori blokeerimisseade, mida saab aktiveerida turvakontrolli keskusest; |
| --- | --- |

—

kaugjuhitav sõiduki või mootori blokeerimisseade, mida saab aktiveerida turvakontrolli keskusest;

| — | ust avamata toimiv sidesüsteem (intercom); |
| --- | --- |

—

ust avamata toimiv sidesüsteem (intercom);

| — | side- ja valvesüsteem. |
| --- | --- |

—

side- ja valvesüsteem.

| 3. | Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste. |
| --- | --- |

3.

Turvatöötajad kannavad kuulikindlaid veste.

Artikkel 19 (5. kaitsetaseme sularahaveo väärtus ei ületa 8 000 000 eurot sõiduki kohta).

| 1. | 5. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kolm relvastatud turvatöötajat. |
| --- | --- |

1.

5. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kolm relvastatud turvatöötajat.

| 2. | Turvatöötajad kannavad vähemalt järgmist kaitsevarustust:






  — | kuulikindlad vestid ja |
| --- | --- | --- |

2.

Turvatöötajad kannavad vähemalt järgmist kaitsevarustust:

—

kuulikindlad vestid ja

| — | turvakiivrid. |
| --- | --- |

—

turvakiivrid.

| 3. | Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on järgmine varustus:






  — | eraldi ruum veose, juhi ja turvatöötajate jaoks; |
| --- | --- | --- |

3.

Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on järgmine varustus:

—

eraldi ruum veose, juhi ja turvatöötajate jaoks;

| — | neli kuulikindlat vähemalt FB 3-kaitsega külge; |
| --- | --- |

—

neli kuulikindlat vähemalt FB 3-kaitsega külge;

| — | klaasideta veoseruum, millel on tagauks ja juurdepääs veosele sõitjateruumist; |
| --- | --- |

—

klaasideta veoseruum, millel on tagauks ja juurdepääs veosele sõitjateruumist;

| — | häireseade; |
| --- | --- |

—

häireseade;

| — | ust avamata toimiv sidesüsteem (intercom); |
| --- | --- |

—

ust avamata toimiv sidesüsteem (intercom);

| — | videovalvesüsteem sõiduki tagaosas, mida toidab juhi kabiinis asuv mootor; |
| --- | --- |

—

videovalvesüsteem sõiduki tagaosas, mida toidab juhi kabiinis asuv mootor;

| — | sidesüsteem; |
| --- | --- |

—

sidesüsteem;

| — | valvesüsteem, mis võimaldab saadetist häirimatult jälgida veebis maksimaalselt üheminutiliste vahedega turvakontrolli keskusest ning mis võimaldab teha kindlaks saadetise täpse asukoha igal ajal; |
| --- | --- |

—

valvesüsteem, mis võimaldab saadetist häirimatult jälgida veebis maksimaalselt üheminutiliste vahedega turvakontrolli keskusest ning mis võimaldab teha kindlaks saadetise täpse asukoha igal ajal;

| — | kaugjuhitav sõiduki või mootori blokeerimisseade, mida ei saa sõidukist deaktiveerida. |
| --- | --- |

—

kaugjuhitav sõiduki või mootori blokeerimisseade, mida ei saa sõidukist deaktiveerida.

| 4. | Saadetist saadab sõiduautos kaks relvastatud turvatöötajat. Saatval sõidukil on otseühendus turvakontrolli keskusega. |
| --- | --- |

4.

Saadetist saadab sõiduautos kaks relvastatud turvatöötajat. Saatval sõidukil on otseühendus turvakontrolli keskusega.

Artikkel 20 (6. kaitsetaseme sularahaveo väärtus ei ületa 8 000 000 eurot sõiduki kohta).

| 1. | 6. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kolm relvastatud turvatöötajat. |
| --- | --- |

1.

6. kaitsetaseme sularahaveo viivad läbi vähemalt kolm relvastatud turvatöötajat.

| 2. | Turvatöötajad kannavad vähemalt järgmist kaitsevarustust:






  — | kuulikindlad vestid ja |
| --- | --- | --- |

2.

Turvatöötajad kannavad vähemalt järgmist kaitsevarustust:

—

kuulikindlad vestid ja

| — | turvakiivrid. |
| --- | --- |

—

turvakiivrid.

| 3. | Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on eelmise artikli lõikes 3 ette nähtud varustus ja FB 4-kaitse. |
| --- | --- |

3.

Vedu toimub kuulikindlas sõidukis, millel on eelmise artikli lõikes 3 ette nähtud varustus ja FB 4-kaitse.

| 4. | Sõidukit peab saatma kõigilt külgedelt vähemalt FB 3-kaitsega kuulikindel sõiduk ja kolm relvastatud turvatöötajat. Saatval sõidukil peab olema otseühendus turvakontrolli keskusega. |
| --- | --- |

4.

Sõidukit peab saatma kõigilt külgedelt vähemalt FB 3-kaitsega kuulikindel sõiduk ja kolm relvastatud turvatöötajat. Saatval sõidukil peab olema otseühendus turvakontrolli keskusega.

Määruse (EL) nr 1214/2011 rakendusmäärus on vastuvõtmisel ja see sisaldab mõningaid erisätteid:

| — | välismaised sularahavedu teostavad äriühingud võivad määruses (EL) nr 1214/2011 sätestatud tingimustel toimetada Sloveeniasse ka muus vääringus sularaha kui eurod ja selle hulk võib ületada nimetatud määruses kindlaks määratud 20 %; |
| --- | --- |

—

välismaised sularahavedu teostavad äriühingud võivad määruses (EL) nr 1214/2011 sätestatud tingimustel toimetada Sloveeniasse ka muus vääringus sularaha kui eurod ja selle hulk võib ületada nimetatud määruses kindlaks määratud 20 %;

| — | välismaised sularahavedu teostavad äriühingud võivad määruses (EL) nr 1214/2011 sätestatud tingimustel toimetada Sloveeniasse ka muid kõnealuses määruses nimetamata väärisesemeid, näiteks väärismetalle, vääriskive, kunstiteoseid, kultuuripärandisse kuuluvaid esemeid, väärtuslikke dokumente. Kultuuripärandisse kuuluv ese on ese, mis on liigitatud kultuuripärandisse kuuluvaks nende sätete alusel, mida kohaldatakse kultuuripärandisse kuuluvate esemete loetelu suhtes rahvusliku rikkuse ja muuseumiesemete kaitset ja säilitamist käsitlevate õigusaktide alusel. Kui see ei ole teatavatel asjaoludel võimalik, võib kohaldada sularaha ja muude väärisesemete vedu ja kaitset käsitlevaid siseriiklikke eeskirju (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 96/05, 16/08, 81/08, 86/09 ja 17/11). |
| --- | --- |

—

välismaised sularahavedu teostavad äriühingud võivad määruses (EL) nr 1214/2011 sätestatud tingimustel toimetada Sloveeniasse ka muid kõnealuses määruses nimetamata väärisesemeid, näiteks väärismetalle, vääriskive, kunstiteoseid, kultuuripärandisse kuuluvaid esemeid, väärtuslikke dokumente. Kultuuripärandisse kuuluv ese on ese, mis on liigitatud kultuuripärandisse kuuluvaks nende sätete alusel, mida kohaldatakse kultuuripärandisse kuuluvate esemete loetelu suhtes rahvusliku rikkuse ja muuseumiesemete kaitset ja säilitamist käsitlevate õigusaktide alusel. Kui see ei ole teatavatel asjaoludel võimalik, võib kohaldada sularaha ja muude väärisesemete vedu ja kaitset käsitlevaid siseriiklikke eeskirju (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 96/05, 16/08, 81/08, 86/09 ja 17/11).

Artikkel 20 või sularaha ja muude väärisesemete vedu ja kaitset käsitlevad siseriiklikud eeskirjad (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 96/05, 16/08, 81/08, 86/09 ja 17/11), artiklid 16–20, nagu kirjeldatud pangatähtede puhul.

Osaline vastavus.

Siseriiklikud sätted ja eritingimused vastavalt veetavale väärtusele.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 376/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 376/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7133 – Investindustrial/KKR/Resort Holdings)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 376/15

| 1. | 16. detsembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Investindustrial IV, LP („Investindustrial”, Ühendkuningriik) ja KKR & Co., LP („KKR”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjat Port Aventura Entertainment SAU (Hispaania) kontrolliva ettevõtja Resort Holdings BV („Resort Holdings”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

16. detsembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Investindustrial IV, LP („Investindustrial”, Ühendkuningriik) ja KKR & Co., LP („KKR”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjat Port Aventura Entertainment SAU (Hispaania) kontrolliva ettevõtja Resort Holdings BV („Resort Holdings”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Investindustrial: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, kes investeerib keskmise suurusega ja väikestesse ettevõtetesse peamiselt Lõuna-Euroopas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Investindustrial: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, kes investeerib keskmise suurusega ja väikestesse ettevõtetesse peamiselt Lõuna-Euroopas;

| — | KKR: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, kes osutab alternatiivseid varahaldusteenuseid ja pakub finantsturgude lahendusi; |
| --- | --- |

—

KKR: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, kes osutab alternatiivseid varahaldusteenuseid ja pakub finantsturgude lahendusi;

| — | Resort Holdings: Hispaanias asuvad lõbustus- ja teemapargid. |
| --- | --- |

—

Resort Holdings: Hispaanias asuvad lõbustus- ja teemapargid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7133 – Investindustrial/KKR/Resort Holdings):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7133 – Investindustrial/KKR/Resort Holdings):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---