# Euroopa Liidu C 353/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.353.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 353 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide3. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.353.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 353

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide3. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 353/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 353/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 353/02 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2013/C 353/03 | Komisjoni teatis komisjoni määruse (EL) nr 932/2012 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega) rakendamise raames (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 7 |
| 2013/C 353/04 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 9 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 353/05 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 353/02

Euro vahetuskurss

6

2013/C 353/03

Komisjoni teatis komisjoni määruse (EL) nr 932/2012 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega) rakendamise raames (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

7

2013/C 353/04

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

9

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 353/05

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Nõukogu |
| 2013/C 353/06 | Avalik kandideerimiskutse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks | 11 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 353/07 | Teatis, milles käsitletakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtivad Ukrainast pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude liitu importimisel: nime muutus äriühingus, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksu | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 353/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 15 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

2013/C 353/06

Avalik kandideerimiskutse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks

11

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 353/07

Teatis, milles käsitletakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtivad Ukrainast pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude liitu importimisel: nime muutus äriühingus, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksu

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 353/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 353/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.7.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34666 (12/N) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Projet Essencyele |
| Õiguslik alus | Articles L. 131-3 à L. 131-7 et R. 131-1 à R. 131-26 du code de l'environnement; convention du 8 décembre 2010 entre l'État et l'ADEME relative au programme d'investissements d'avenir (programme «véhicule du futur»); avenants des 13 mai 2011 et 9 mai 2012; décision no 2012.VEH-12 du Premier ministre du 3 avril 2012. |
| Meetme liik | Üksiktoetus | VALEO |
| Eesmärk | Teadus- ja arendustegevus, keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Tagasimakstavad ettemaksed, otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 24,19 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 65 % |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | ADEME |
| 20 avenue du Grésillé |
| BP 90406 |
| 49004 Angers Cedex 01 |
| FRANCE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.7.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.34666 (12/N)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Projet Essencyele

Õiguslik alus

Articles L. 131-3 à L. 131-7 et R. 131-1 à R. 131-26 du code de l'environnement; convention du 8 décembre 2010 entre l'État et l'ADEME relative au programme d'investissements d'avenir (programme «véhicule du futur»); avenants des 13 mai 2011 et 9 mai 2012; décision no 2012.VEH-12 du Premier ministre du 3 avril 2012.

Meetme liik

Üksiktoetus

VALEO

Eesmärk

Teadus- ja arendustegevus, keskkonnakaitse

Abi vorm

Tagasimakstavad ettemaksed, otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 24,19 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

65 %

Kestus

—

Majandusharud

Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

ADEME

20 avenue du Grésillé

BP 90406

49004 Angers Cedex 01

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.7.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36103 (13/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Beihilfen für Unternehmen in Sektoren bzw. Teilsektoren, bei denen angenommen wird, dass angesichts der mit den EU-ETS-Zertifikaten verbundenen Kosten, die auf den Strompreis abgewälzt werden, ein erhebliches Risiko der Verlagerung von CO2-Emissionen besteht (Beihilfen für indirekte CO2-Kosten) |
| Õiguslik alus | Richtlinie für Beihilfen für Unternehmen in Sektoren bzw. Teilsektoren, bei denen angenommen wird, dass angesichts der mit den EU-ETS-Zertifikaten verbundenen Kosten, die auf den Strompreis abgewälzt werden, ein erhebliches Risiko der Verlagerung von CO2-Emissionen besteht (Beihilfen für indirekte CO2-Kosten) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 756 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 85 % |
| Kestus | 1.1.2014–31.12.2020 |
| Majandusharud | Mäetööstus, töötlev tööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Deutsche Emissionshandelsstelle (DEHSt) beim Umweltbundesamt |
| Bismarckplatz 1 |
| 14193 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.7.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36103 (13/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Beihilfen für Unternehmen in Sektoren bzw. Teilsektoren, bei denen angenommen wird, dass angesichts der mit den EU-ETS-Zertifikaten verbundenen Kosten, die auf den Strompreis abgewälzt werden, ein erhebliches Risiko der Verlagerung von CO2-Emissionen besteht (Beihilfen für indirekte CO2-Kosten)

Õiguslik alus

Richtlinie für Beihilfen für Unternehmen in Sektoren bzw. Teilsektoren, bei denen angenommen wird, dass angesichts der mit den EU-ETS-Zertifikaten verbundenen Kosten, die auf den Strompreis abgewälzt werden, ein erhebliches Risiko der Verlagerung von CO2-Emissionen besteht (Beihilfen für indirekte CO2-Kosten)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 756 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

85 %

Kestus

1.1.2014–31.12.2020

Majandusharud

Mäetööstus, töötlev tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Deutsche Emissionshandelsstelle (DEHSt) beim Umweltbundesamt

Bismarckplatz 1

14193 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.10.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36556 (13/N) |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Nederland | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Anti-afhaakregeling waterschappen |
| Õiguslik alus | | Op grond van artikel 122 d, vijfde lid en onderdeel b, van de Waterschapswet kan de opbrengst van de zuiveringsheffing worden besteed aan het aan het verstrekken van subsidies aan heffingplichtigen tot behoud van het gebruik van zuiveringtechnische werken teneinde een stijging van het tarief van de heffing zoveel mogelijk te voorkomen. De anti-afhaakregeling is een instrument voor de waterschappen hiervoor. |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.10.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36556 (13/N)

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Nederland

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Anti-afhaakregeling waterschappen

Õiguslik alus

Op grond van artikel 122 d, vijfde lid en onderdeel b, van de Waterschapswet kan de opbrengst van de zuiveringsheffing worden besteed aan het aan het verstrekken van subsidies aan heffingplichtigen tot behoud van het gebruik van zuiveringtechnische werken teneinde een stijging van het tarief van de heffing zoveel mogelijk te voorkomen. De anti-afhaakregeling is een instrument voor de waterschappen hiervoor.

| | Er wordt door het ministerie van Infrastructuur en Milieu een circulaire opgesteld met cumulatieve regels waaronder waterschappen gebruik kunnen maken van de anti-afhaakregeling. In de bijlage zijn conceptvoorwaarden opgenomen. |
| --- | --- |

Er wordt door het ministerie van Infrastructuur en Milieu een circulaire opgesteld met cumulatieve regels waaronder waterschappen gebruik kunnen maken van de anti-afhaakregeling. In de bijlage zijn conceptvoorwaarden opgenomen.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse, innovatsioon, muu

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

| | Üldeelarve: 150 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Üldeelarve: 150 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 15 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 15 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Kuni 1.1.2023

Majandusharud

Töötlev tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministerie van Infrastructuur en Milieu |
| --- |
| Plesmanweg 1-6 |
| Postbus 20901 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie van Infrastructuur en Milieu

Plesmanweg 1-6

Postbus 20901

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36581 (13/NN) |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Kriti | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ανέγερση του Αρχαιολογικού Μουσείου Μεσσαράς Κρήτης


  (Aneyersi ti Arkhaioloyiki Misio Messaras Kritis) |
| Õiguslik alus | | Η με αρ. Ε(2007) 5439/5.11.2007 Απόφαση της Ε.Ε. περί έγκρισης του ΠΕΠ Κρήτης και Νήσων Αιγαίου 2007-2013 (Κωδικός CCI 2007GR16UPO002). |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.11.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36581 (13/NN)

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Kriti

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ανέγερση του Αρχαιολογικού Μουσείου Μεσσαράς Κρήτης

(Aneyersi ti Arkhaioloyiki Misio Messaras Kritis)

Õiguslik alus

Η με αρ. Ε(2007) 5439/5.11.2007 Απόφαση της Ε.Ε. περί έγκρισης του ΠΕΠ Κρήτης και Νήσων Αιγαίου 2007-2013 (Κωδικός CCI 2007GR16UPO002).

| | Η με αρ. πρωτ.: 1072/7.4.2011 (ΑΔΑ: 4ΑΓΞΟΡ1Θ-ΛΧ) Απόφαση Ένταξης της Πράξης «Ανέγερση του Αρχαιολογικού Μουσείου Μεσσαράς Κρήτης» στο Επιχειρησιακό Πρόγραμμα «Κρήτης και Νήσων Αιγαίου 2007-2013» |
| --- | --- |

Η με αρ. πρωτ.: 1072/7.4.2011 (ΑΔΑ: 4ΑΓΞΟΡ1Θ-ΛΧ) Απόφαση Ένταξης της Πράξης «Ανέγερση του Αρχαιολογικού Μουσείου Μεσσαράς Κρήτης» στο Επιχειρησιακό Πρόγραμμα «Κρήτης και Νήσων Αιγαίου 2007-2013»

Meetme liik

Üksiktoetus

—

Eesmärk

Kultuur, kultuuripärandi säilitamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 6,01 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

—

Majandusharud

Muuseumide tegevus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ενδιάμεση Διαχειριστική Αρχή Κρήτης (Endiamesi Diakhiristiki Arkhi Kritis) |
| --- |
| D. Beaufort 7 |
| 71202 Heraklion |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Ενδιάμεση Διαχειριστική Αρχή Κρήτης (Endiamesi Diakhiristiki Arkhi Kritis)

D. Beaufort 7

71202 Heraklion

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.10.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.37084 (13/N) |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Compensatieregeling Indirecte emissiekosten ETS |
| Õiguslik alus | — | Regeling van de minister van Economische Zaken tot wijziging van de Subsidieregeling energie en innovatie in verband met energiebesparing door ondernemingen die worden blootgesteld aan een CO2-weglekrisico als gevolg van doorberekende EU-ETS-kosten. |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.10.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.37084 (13/N)

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Compensatieregeling Indirecte emissiekosten ETS

Õiguslik alus

—

Regeling van de minister van Economische Zaken tot wijziging van de Subsidieregeling energie en innovatie in verband met energiebesparing door ondernemingen die worden blootgesteld aan een CO2-weglekrisico als gevolg van doorberekende EU-ETS-kosten.

| — | Regeling openstelling subsidieplafonds EZ 2014 |
| --- | --- |

—

Regeling openstelling subsidieplafonds EZ 2014

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

| | Üldeelarve: 156 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Üldeelarve: 156 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 78 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 78 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

85 %

Kestus

1.1.2014–31.12.2021

Majandusharud

Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine, rauamaagi kaevandamine, tekstiilkiudude ettevalmistamine ja ketramine, nahkrõivaste tootmine, paberimassi tootmine, paberi- ja papitootmine, muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine, muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine, väetiste ja lämmastikuühendite tootmine, plasti tootmine algkujul, keemilise kiu tootmine, raua, terase ja ferrosulamite tootmine, alumiiniumitootmine, plii-, tsingi- ja tinatootmine, vasetootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministerie Economische Zaken |
| --- |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| NEDERLAND |

Ministerie Economische Zaken

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/6

---

Euro vahetuskurss (1)

2. detsember 2013

2013/C 353/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3536 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,16 |
| DKK | Taani kroon | 7,4598 |
| GBP | Inglise nael | 0,82605 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8904 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2321 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3095 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,407 |
| HUF | Ungari forint | 302,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7030 |
| PLN | Poola zlott | 4,1928 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4360 |
| TRY | Türgi liir | 2,7524 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4812 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4387 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,4934 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6507 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6985 |
| KRW | Korea vonn | 1 432,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,8223 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,2479 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6338 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 931,87 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3437 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,177 |
| RUB | Vene rubla | 44,9057 |
| THB | Tai baat | 43,505 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1645 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7877 |
| INR | India ruupia | 84,3560 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3536

JPY

Jaapani jeen

139,16

DKK

Taani kroon

7,4598

GBP

Inglise nael

0,82605

SEK

Rootsi kroon

8,8904

CHF

Šveitsi frank

1,2321

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3095

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,407

HUF

Ungari forint

302,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7030

PLN

Poola zlott

4,1928

RON

Rumeenia leu

4,4360

TRY

Türgi liir

2,7524

AUD

Austraalia dollar

1,4812

CAD

Kanada dollar

1,4387

HKD

Hongkongi dollar

10,4934

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6507

SGD

Singapuri dollar

1,6985

KRW

Korea vonn

1 432,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,8223

CNY

Hiina jüaan

8,2479

HRK

Horvaatia kuna

7,6338

IDR

Indoneesia ruupia

15 931,87

MYR

Malaisia ringit

4,3437

PHP

Filipiini peeso

59,177

RUB

Vene rubla

44,9057

THB

Tai baat

43,505

BRL

Brasiilia reaal

3,1645

MXN

Mehhiko peeso

17,7877

INR

India ruupia

84,3560

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/7

---

Komisjoni teatis komisjoni määruse (EL) nr 932/2012 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega) rakendamise raames

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 353/03

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri (ja viitedokument)
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenelec | EN 61121:2013
  Kodumajapidamises kasutatavad trummelkuivatid. Toimimisnäitajate mõõtemeetodid
  IEC 61121:2012 (Muudetud) | Esmakordne avaldamine | | |
| Lause ZB lubatud hälvete ja kontrollimistoimingute kohta ei kuulu sellesse viitesse. |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri (ja viitedokument)

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

Cenelec

EN 61121:2013

Kodumajapidamises kasutatavad trummelkuivatid. Toimimisnäitajate mõõtemeetodid

IEC 61121:2012 (Muudetud)

Esmakordne avaldamine

Lause ZB lubatud hälvete ja kontrollimistoimingute kohta ei kuulu sellesse viitesse.

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

MÄRKUS:

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: European standardisation organisation:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË; tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu; |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË; tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu;

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË; tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË; tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE; tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE; tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  EÜT L 316, 14.11.2012, lk 12.

---

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/9

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

2013/C 353/04

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt:

Lehekülg 125

Järgmine tekst lisatakse pärast punkti 2711„Naftagaasid ja muud gaasilised süsivesinikud”:

| „2711 19 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub biomassist saadav veeldatud gaas.
  See veeldatud gaas saadakse tööstuslike, kodumajapidamis- ja olmejäätmete ning jääkide biolaguneva fraktsiooni, reoveepuhastite muda, põllu- ja metsamajandusjäätmete ja jääkide biolaguneva fraktsiooni, põllumajandustoodete ja toiduainetööstuse jäätmete ja jääkide ning muu samalaadse biomassist saadava taimse ja loomse toorme kääritamisel.
  Gaas koosneb peamiselt metaanist ja tavaliselt süsinikdioksiidist ning vähesel määral vesiniksulfiidist, vesinikust, lämmastikust ja hapnikust. |
| --- | --- |
| 2711 29 00 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuulub biomassist saadav gaas (gaasilises olekus).
  See gaas saadakse tööstuslike, kodumajapidamis- ja olmejäätmete ning jääkide biolaguneva fraktsiooni, reoveepuhastite muda, põllu- ja metsamajandusjäätmete ja jääkide biolaguneva fraktsiooni, põllumajandustoodete ja toiduainetööstuse jäätmete ja jääkide ning muu samalaadse biomassist saadava taimse ja loomse toorme kääritamisel.
  Gaas koosneb peamiselt metaanist ja tavaliselt süsinikdioksiidist ning vähesel määral vesiniksulfiidist, vesinikust, lämmastikust ja hapnikust.” |

„2711 19 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub biomassist saadav veeldatud gaas.

See veeldatud gaas saadakse tööstuslike, kodumajapidamis- ja olmejäätmete ning jääkide biolaguneva fraktsiooni, reoveepuhastite muda, põllu- ja metsamajandusjäätmete ja jääkide biolaguneva fraktsiooni, põllumajandustoodete ja toiduainetööstuse jäätmete ja jääkide ning muu samalaadse biomassist saadava taimse ja loomse toorme kääritamisel.

Gaas koosneb peamiselt metaanist ja tavaliselt süsinikdioksiidist ning vähesel määral vesiniksulfiidist, vesinikust, lämmastikust ja hapnikust.

2711 29 00

Muud

Sellesse alamrubriiki kuulub biomassist saadav gaas (gaasilises olekus).

See gaas saadakse tööstuslike, kodumajapidamis- ja olmejäätmete ning jääkide biolaguneva fraktsiooni, reoveepuhastite muda, põllu- ja metsamajandusjäätmete ja jääkide biolaguneva fraktsiooni, põllumajandustoodete ja toiduainetööstuse jäätmete ja jääkide ning muu samalaadse biomassist saadava taimse ja loomse toorme kääritamisel.

Gaas koosneb peamiselt metaanist ja tavaliselt süsinikdioksiidist ning vähesel määral vesiniksulfiidist, vesinikust, lämmastikust ja hapnikust.”

---

(1)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 137, 6.5.2011, lk 1.

2

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/10

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 353/05

| Liikmesriik | Portugal |
| --- | --- |
| Lennuliin | Porto Santo–Funchal–Porto Santo |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | Alates 1. juunist 2014 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Instituto Nacional de Aviação Civil, I.P. |
| Rua B, Edifícios 4.o, 5.o e 6.o — Aeroporto de Lisboa |
| 1749-034 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel +351 218423500 |
| Faks +351 218423582 |
| Internet: http://www.vortalGOV.pt |
| E-post: concurso.osp@inac.pt |

Liikmesriik

Portugal

Lennuliin

Porto Santo–Funchal–Porto Santo

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

Alates 1. juunist 2014

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Instituto Nacional de Aviação Civil, I.P.

Rua B, Edifícios 4.o, 5.o e 6.o — Aeroporto de Lisboa

1749-034 Lisboa

PORTUGAL

Tel +351 218423500

Faks +351 218423582

Internet: http://www.vortalGOV.pt

E-post: concurso.osp@inac.pt

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Nõukogu

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/11

---

Avalik kandideerimiskutse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks

2013/C 353/06

| 1. | Nõukogu otsustas otsusega 2004/752/EÜ, Euratom (1), asutada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu. Kohus, mis moodustatakse Üldkohtu juurde ja mille asukoht on Üldkohtu juures, lahendab esimese astmena liidu ja nende teenistujate vahelisi vaidlusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 270, sealhulgas kõikide organite ja asutuste ning nende teenistujate vahelisi vaidlusi, mis on antud Euroopa Liidu Kohtu pädevusse. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu otsustas otsusega 2004/752/EÜ, Euratom (1), asutada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu. Kohus, mis moodustatakse Üldkohtu juurde ja mille asukoht on Üldkohtu juures, lahendab esimese astmena liidu ja nende teenistujate vahelisi vaidlusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 270, sealhulgas kõikide organite ja asutuste ning nende teenistujate vahelisi vaidlusi, mis on antud Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

| 2. | Avaliku Teenistuse Kohus koosneb seitsmest kohtunikust, kelle hulgast valitakse esimees. Kohtunikud nimetatakse ametisse kuueks aastaks; ametiaega võib pikendada. Nõukogu nimetab kohtunikud ametisse ühehäälselt pärast konsulteerimist seitsmest liikmest koosneva komiteega, kes valitakse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Komitee esitab oma arvamuse kandidaatide sobivuse kohta Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametikohale. Komitee lisab oma arvamusele nimekirja kandidaatidest, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. Nimekirjas peab olema ametisse nimetatavate kohtunike arvust vähemalt kaks korda rohkem kandidaate. |
| --- | --- |

2.

Avaliku Teenistuse Kohus koosneb seitsmest kohtunikust, kelle hulgast valitakse esimees. Kohtunikud nimetatakse ametisse kuueks aastaks; ametiaega võib pikendada. Nõukogu nimetab kohtunikud ametisse ühehäälselt pärast konsulteerimist seitsmest liikmest koosneva komiteega, kes valitakse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Komitee esitab oma arvamuse kandidaatide sobivuse kohta Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametikohale. Komitee lisab oma arvamusele nimekirja kandidaatidest, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. Nimekirjas peab olema ametisse nimetatavate kohtunike arvust vähemalt kaks korda rohkem kandidaate.

| 3. | Kohtuniku ametiseisund ja töökohustuste täitmise üldtingimused on kindlaks määratud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikliga 5. Nende palgad, pensionid ja hüvitised määratakse kindlaks nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005, millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning Esimese Astme Kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (2). |
| --- | --- |

3.

Kohtuniku ametiseisund ja töökohustuste täitmise üldtingimused on kindlaks määratud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikliga 5. Nende palgad, pensionid ja hüvitised määratakse kindlaks nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005, millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning Esimese Astme Kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (2).

| 4. | Kuna kahe Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb 30. septembril 2014, kuulutati välja konkurss kandidaatide ülesseadmiseks, et nimetada ametisse kaks uut kohtunikku kuueks aastaks alates 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2020. |
| --- | --- |

4.

Kuna kahe Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb 30. septembril 2014, kuulutati välja konkurss kandidaatide ülesseadmiseks, et nimetada ametisse kaks uut kohtunikku kuueks aastaks alates 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2020.

| 5. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 257 koostoimes Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikliga 3 tuleneb, et kohtuniku ametikohale kandideerijad peavad täitma järgmisi tingimusi:






  — | nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust, |
| --- | --- | --- |

5.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 257 koostoimes Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikliga 3 tuleneb, et kohtuniku ametikohale kandideerijad peavad täitma järgmisi tingimusi:

—

nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust,

| — | nad peavad vastama kohtunikuametisse nimetamise nõuetele, |
| --- | --- |

—

nad peavad vastama kohtunikuametisse nimetamise nõuetele,

| — | nad peavad olema liidu kodanikud. |
| --- | --- |

—

nad peavad olema liidu kodanikud.

Kandidaatide tähelepanu juhitakse asjaolule, et lisaks nendele miinimumtingimustele võtab eespool nimetatud komitee eelkõige arvesse kandidaatide suutlikkust töötada kollegiaalses koosseisus paljurahvuselises ja mitmekeelses keskkonnas, samuti kohtuniku töökohustuste täitmiseks sobivate isiklike kogemuste laadi, ulatust ja kestust.

| 6. | Kandidaadid peavad lisama oma sooviavaldusele elulookirjelduse ja motivatsioonikirja ning koopiad tõendavatest dokumentidest.
  Avaldused tuleb saata järgmisele aadressile:





  Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat |
| --- | --- |
| Kandideerimiskutse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks |
| Office 20 40 LM 15 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

6.

Kandidaadid peavad lisama oma sooviavaldusele elulookirjelduse ja motivatsioonikirja ning koopiad tõendavatest dokumentidest.

Avaldused tuleb saata järgmisele aadressile:

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat

Kandideerimiskutse Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks

Office 20 40 LM 15

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sooviavaldused tuleb saata üksnes tähitud kirjaga hiljemalt 17. jaanuaril 2014 (kuupäeva tõendab postitempel).

Avalduste läbivaatamise hõlbustamiseks palutakse kandidaatidel saata oma elulookirjeldus ja motivatsioonikiri ka e-postiga, eelistatavalt Wordi formaadis (mitte kasutades PDFi formaati) järgmisel aadressil:

cdstfp@consilium.europa.eu

Avalduste e-postiga saatmine ei asenda siiski nõuet saata avaldus tähitud kirjaga ning see ei mõjuta kuidagi kandidaatide vastuvõetavust.

| 7. | Isikuandmete kaitse – Asjaomaste isikute teavitamine – Avaliku Teenistuse Kohtu liikmete nimetamise protsessi käsitlemine.
  Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse allpool esitatud teabele, mis edastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitele 11 ja 12.






  a) | Vastutav isik ja töötlev talitus

  Euroopa Liidu Nõukogu õigustalituse neljanda direktoraadi direktor (institutsioonilised küsimused, eelarve ja põhikiri) – e-post: sj.fop-coj@consilium.europa.eu |
| --- | --- | --- |

7.

Isikuandmete kaitse – Asjaomaste isikute teavitamine – Avaliku Teenistuse Kohtu liikmete nimetamise protsessi käsitlemine.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse allpool esitatud teabele, mis edastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitele 11 ja 12.

a)

Vastutav isik ja töötlev talitus

Euroopa Liidu Nõukogu õigustalituse neljanda direktoraadi direktor (institutsioonilised küsimused, eelarve ja põhikiri) – e-post: sj.fop-coj@consilium.europa.eu

| b) | Töötlemise eesmärk

  Töötlemise eesmärk on võimaldada nõukogul nimetada ametisse Avaliku Teenistuse Kohtu liikmed, tagades konfidentsiaalsuse ja menetluste sujuva toimimise. |
| --- | --- |

b)

Töötlemise eesmärk

Töötlemise eesmärk on võimaldada nõukogul nimetada ametisse Avaliku Teenistuse Kohtu liikmed, tagades konfidentsiaalsuse ja menetluste sujuva toimimise.

| c) | Asjaomaste andmete liik ja päritolu

  Kandidaadi poolt nõukogule esitatavad mitmesugused isikuandmed. |
| --- | --- |

c)

Asjaomaste andmete liik ja päritolu

Kandidaadi poolt nõukogule esitatavad mitmesugused isikuandmed.

| d) | Andmete saajad või saajate liigid

  Nõukogu peasekretär ja tema kabinet; neljas direktoraat ja nõukogu õigustalitus; liikmesriikide alalised esindused ja nende töötajad, Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikega 3 asutatud komitee liikmed. Teatavad andmed, eelkõige kandidaatide CVd võib esitada nõukogu ettevalmistavatele organitele ja nõukogule. |
| --- | --- |

d)

Andmete saajad või saajate liigid

Nõukogu peasekretär ja tema kabinet; neljas direktoraat ja nõukogu õigustalitus; liikmesriikide alalised esindused ja nende töötajad, Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikega 3 asutatud komitee liikmed. Teatavad andmed, eelkõige kandidaatide CVd võib esitada nõukogu ettevalmistavatele organitele ja nõukogule.

| e) | Asjaomaste isikute õiguste tagamise menetlused

  Asjaomaste isikute õigused tagatakse menetlustega, mis on ette nähtud nõukogu otsuse 2004/644/EÜ V jaos. |
| --- | --- |

e)

Asjaomaste isikute õiguste tagamise menetlused

Asjaomaste isikute õigused tagatakse menetlustega, mis on ette nähtud nõukogu otsuse 2004/644/EÜ V jaos.

| f) | Töötlemise õiguslik alus

  ELi toimimise lepingu artikkel 257 ja Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikkel 3; ELi toimimise lepingu artikli 240 lõige 2 ja nõukogu kodukorra artikkel 23 |
| --- | --- |

f)

Töötlemise õiguslik alus

ELi toimimise lepingu artikkel 257 ja Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikkel 3; ELi toimimise lepingu artikli 240 lõige 2 ja nõukogu kodukorra artikkel 23

| g) | Andmete säilitamise tähtaeg

  Kohtunikuks nimetatud isikute andmeid säilitatakse kuus aastat alates ametissenimetamise otsuse jõustumisest. Valikumenetluses valituks mitteosutunud kandidaatide andmeid säilitatakse kolm kuud pärast Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametissenimetamise kohase nõukogu otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

g)

Andmete säilitamise tähtaeg

Kohtunikuks nimetatud isikute andmeid säilitatakse kuus aastat alates ametissenimetamise otsuse jõustumisest. Valikumenetluses valituks mitteosutunud kandidaatide andmeid säilitatakse kolm kuud pärast Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike ametissenimetamise kohase nõukogu otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| h) | Õigus pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole

  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 võivad asjaomased isikud pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole. |
| --- | --- |

h)

Õigus pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 võivad asjaomased isikud pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole.

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

(2)  ELT L 33, 5.2.2005, lk 1.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/14

---

Teatis, milles käsitletakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtivad Ukrainast pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude liitu importimisel: nime muutus äriühingus, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksu

2013/C 353/07

Ukrainast pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt nõukogu rakendusmäärusele (EL) nr 795/2012 (1).

Äriühingu OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 795/2012 kohaselt dumpinguvastast tollimaksu määras 13,8 % teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude importimisel.

29. mail 2013 teavitas äriühing komisjoni oma nime muutumisest Ukrainas toimunud õigusaktide muutmise tõttu. Muudatus puudutab äriühingu ärinime lühendit.

Komisjon on esitatud teabe läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et nimemuutus ei mõjuta mingil moel eespool mainitud nõukogu rakendusmääruse järeldusi. Seetõttu tuleb määruse (EL) nr 795/2012 lugeda viidet OJSC-le (Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant) viitena PJSC-le (Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant).

Varem määruses (EL) nr 795/2012 OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant puhul kasutatud TARICi lisakoodi A743 hakatakse kohaldama PJSC (Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant) suhtes.

---

(1)  ELT L 238, 4.9.2012, lk 1.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 353/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„PIRANSKA SOL”

EÜ nr: SI-PDO-0005-01098-27.02.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Piranska sol”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.8. | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Piranska sol” tähistatakse üksnes Sečovlje ja Strunjani soolatiikidest saadud meresoola, mis on looduslikult toodetud vetikatest ja olulisel määral toote „Piranska sol” värvile ja kvaliteedile märkimisväärset mõju avaldavatest nn petola-mineraalidest. Soola toodetakse rohkem kui 700 aastat vana traditsiooni järgi. Selle kohaselt kogutakse soola iga päev, seda tehakse vaid käsitsi ja tavapäraseid tööriistu kasutades. Soola igapäevase rehitsemise tõttu on toote „Piranska sol” kuni 6,3 mm suurusega kristallid väiksema tihedusega.

Kristallumise käigus kujunevad valge kuni halli värvusega kristallid, milles võib olla mõni loodusliku päritoluga lisandite jääk. Soolakogumise meetodi tõttu on soolakristallid õrnad ja lahustuvad kiiresti. Soolaterade jahvatamise käigus tekib iseloomulik merelõhn.

Soolalill „Piranska sol” kristallub soolatiikide soolvee pinnal. Teataval määral merevett sisaldavad soolaterad on seetõttu iseloomuliku kristallistruktuuriga. Soolalille kristallide kuju ja neis sisalduva merevee tõttu lahustuvad kristallid kiiresti.

| Tunnused | Väärtus | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Lahtise kauba tihedus enne ladustamist | maksimaalselt | 950 kg/m3 |
| NaCl (kuivaines) | minimaalselt | 95 % |
| Mg2+ | minimaalselt | 0,2 % |
| Ca2+ | minimaalselt | 0,1 % |
| plii (Pb) | < | 2 mg/kg |
| kaadmium (Cd) | < | 0,5 mg/kg |
| arseen (As) | < | 0,5 mg/kg |
| elavhõbe (Hg) | < | 0,1 mg/kg |
| vask (Cu) | < | 2 mg/kg |

Tunnused

Väärtus

Ühik

Lahtise kauba tihedus enne ladustamist

maksimaalselt

950 kg/m3

NaCl (kuivaines)

minimaalselt

95 %

Mg2+

minimaalselt

0,2 %

Ca2+

minimaalselt

0,1 %

plii (Pb)

<

2 mg/kg

kaadmium (Cd)

<

0,5 mg/kg

arseen (As)

<

0,5 mg/kg

elavhõbe (Hg)

<

0,1 mg/kg

vask (Cu)

<

2 mg/kg

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Piranska sol” kõik tootmisetapid: soolatiigi põhistruktuuri kasutamine, nn petola-mineraalide ettevalmistamine, soola töötlemine (soolatiikide täitmine, soolvee tootmine, kristallumine, käsitsi rehitsemine, nõrutamine, kuivatamine, jahvatamine ja sõelumine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Piranska sol” toodetakse Sloveenia rannikul Pirani ja Izola omavalitsusüksuste territooriumil asuva Sečovlje Salina looduspargis ja Strunjani looduskaitsealal.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Määratletud geograafilises piirkonnas on lähisvahemereline kliima. Tingituna asukohast maastikul ning lahe ja põhituulte suunas avatusest on mõlema soolatiigi puhul sademete hulk ja päevane aurustumine tasakaalustatum kui ümbritsevatel aladel. Peamiselt puhuvad päeva jooksul merelt oru suunas soojad mistral-tuuled ja öösel vastupidises suunas bora-tuuled.

Sečovljes on soolatiikide põhi kujunenud Dragonja jõe ning Strunjanis Roja jõe poolt kaasatoodud savimölli pealmistel orgaanilistel setetel. Need setted on olnud põhimaterjal soolatiikide kallaste ja kanalite kujunemisel. Aurustustiikide põhja moodustab savi ning kristallumistiikide põhi on kujunenud pealmiste setete alusel, mistõttu oli võimalik kõrgekvaliteediliste petola-mineraalide kihi kujunemine. Sečovlje ja Strunjani soolatiikide jaoks on petola-mineraalid tunnuslikud.

Pirani soolatiikidele osutav esimene kirjalik ürik on pärit aastast 804. Pirani 1274. aastal saadud linnaõigustest on säilinud vaid mõned osad, milles käsitletakse soolatiikide kasutamise korda ning rõhutatakse linna õigust – soola toota ja sellega kaubelda. Pirani 1358. aasta põhikirjas sisaldub märkus selle kohta, et savi tõttu pruunika soola „Piranska sol” värvuse muutmiseks on vaja soolatiike rekonstrueerida. Pagi saarelt pärit soolatööliste abil hakati tootma petola-mineraalidel põhinevat soola. Paranenud kvaliteediga sool muutus puhtamaks ja valgemaks.

Pärast 300 aastat kestnud tootmise arendamist ja edusamme tuli soolatootmine Piranis 18. sajandi alguses ebastabiilse majandusliku olukorra tõttu lõpetada. Alates 19. sajandist läks soolatiikide haldamine üle Austria-Ungari keisririigile. Uue halduskorra kohaselt lõpetati tootmispiirangud, tõsteti soola hinda ning kehtestati kogu toodetud soola kohustuslik kokkuost, millega taastati soolatiikide valitsev seisund. Pärast Austria-Ungari monarhia kukutamist läks soolatiikide haldamine algul üle Itaalia ja seejärel Jugoslaavia valitsusele.

5.2.   Toote eripära

Soola „Piranska sol” üks iseloomulikke tunnuseid on selle tootmine 700 aastat vana traditsiooni järgi.

Toote „Piranska sol” peamine omadus on selle tootmine petola-mineraalidest, mida valmistatakse ette eelmise hooaja lõpust kuni soolakristallide moodustumise alguseni. See nõuab tootmisetappide väga täpset järgimist, et muu hulgas petola-mineraalid ise saaksid tekkida. Petola-mineraal on sinivetikatest, kipsist ja karbonaatidest ning vähesel määral savist koosnev kunstlikult kultiveeritud 1 cm suurusega kest. Petola-mineraal aitab vältida soola segunemist soolakihi all oleva meremudaga ning seega saadakse puhtam ja valgem sool. Teiseks toimib see mineraal bioloogilise filtrina, mis hoiab ära raskemetallijääkide sattumise soolakristallidesse. Petola-mineraalid peavad olema ühesuurused, et nende peal olev soolveekiht püsiks ühtlaselt madal.

Toote „Piranska sol” puhul on tunnuslik joon veel asjaolu, et soolakristalle kogutakse iga päev käsitsi väikestesse koonuselistesse kuhjadesse rehitsemise teel. Soolakristallide igapäevane traditsioonilise tööriistaga (puureha „gavero”) rehitsemine aitab vältida paksu tihenenud kihi tekkimist – nagu see tavaliselt tekib mehaaniliselt kogutud soola puhul. Sellise tegevuse puhul tekivad veidi merevett sisaldavad kerged ja haprad soolakristallid, mille suurus ei ületa tavapäraselt 6,3 mm. Toodet „Piranska sol” ei rafineerita ega loputata, mistõttu selle lisaaineteta mineraalne koostis on looduslikult tasakaalustunud.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Ajalooliselt on mereveest soola tootmise tehnika aluseks olnud järkjärgulise aurustumise tiigid. Tootmistehnoloogia on tänaseni samaks jäänud; võrreldes Vahemere soolatiikidega on erinevused olulisel määral tingitud kohalikest ilmastiku-, geoloogia- ja keskkonnaalastest tingimustest. Kõige olulisemad erinevused on seotud soola kristallumistiikides soola kogumisega, mille puhul protsessi areng sõltub eelkõige konkreetse soolatiigi mikrokliimast. Soodsate ilmastikutingimuste korral saab kasutada kestvat kristallumisprotsessi; kui Pirani soolatiikide alal on suvised äikesed ja palju sademeid, tuleb soola koguda iga päev. Soolatiikide kestmise vältel on soola „Piranska sol” traditsiooniline tootmine läbi teinud mitmeid muudatusi, kuid ilmastikuolusid ja pikaajalisi kogemusi arvesse võttes on soolatootjad igapäevast soolakogumist aina edasi arendanud ja täiustanud. Soola igapäevase kogumise tõttu on tiigipõhja soolakihi paksus vaid mõni millimeeter – sama suurusega on ka soolakristallid ise. Tänu igapäevasele rehitsemisele kujuneb soola iseloomulik kristaljas kuju. Sageli sisaldavad soolakristallid merevett. Soola „Piranska sol” kristallid on kergemad ja hapramad kui kõvakihilised meresoolakristallid.

Toote „Piranska sol” tootmine hõlmab traditsioonilisi käsitsi tehtava töö võtteid, mida on vaja tööks saviga, mis moodustab petola-mineraalide kultiveerimise aluse. Kasutatakse puidust töövahendeid, mida ei ole keemiliselt töödeldud ega kihistatud. Soolalille kogumiseks kasutatakse väga kerget tööriista.

Tuulevaikse ilmaga kristallub soolalill kristallumistiigi pinnal õhukeseks hapraks kihiks. Kristallid on iseloomuliku püramiidja struktuuriga, sisaldades mõningal määral vett ja võimaldades soolal kiiremini lahustuda.

14. sajandil olid Pagi saare soolatiigid Pirani soolatiikidega võrreldes ajakohasemad ning tuntud oma valge soola poolest, mida toodeti petola-mineraalide alusel. Samal ajal on Pirani soolatiikides toodetud soola värvus savist tingitud pruunika varjundiga, nii et Pagi saare soolatootjad said loa rajada Pirani soolatiigid samal viisil, kui seda oli tehtud Pagis, st kasutada soolatootmisel petola-mineraale (Pirani põhikiri, 1358). 14. sajandil oli savil põhinev petola-mineraalide ettevalmistamine traditsiooniline protsess üks põhilisi arenguid, mis oluliselt mõjutas toodetud soola kvaliteeti ja värvust. Sečovlje soolatiikidesse satub suurel hulgal savi Dragonja jõest ning Strunjani soolatiikidesse Šavrinski Gričevje meresetteliste küngastega sisemaalt algavast Roja jõest. Sellest ajast alates on toodet „Piranska sol” kogu geograafilises piirkonnas hinnatud tähtsa kaubaartiklina selle puhtuse ja valge värvi ning savijääkide puudumise tõttu.

Toote „Piranska sol” peaaegu kogu tootmine toimub käsitsi. Ajalooliselt on Pirani linnaelanike ja soolatiikide ümbruskonna väiketalude asukad põlvkonniti kohandanud oma eluviisi soolatiikide hooajalise tööga ning andnud oskusteabe põlvest põlve edasi. Toote „Piranska sol” kvaliteeti ja omadusi on oluliselt mõjutanud nii tootjate kogemused kui teadmised, aga ka sellised aspektid nagu kõigi soolatiikide kohalik keskkond, soolatiikide ettevalmistamise eritehnika, eelkõige aasta läbi kestvad petola-mineraalide tootmise korrapärased toimingud, toodetava soola kogumine, tiikides vee liigutamine, tiikide õige veekogusega täitmine ja taastäitmine, soolvee kontsentratsioon.

Toote „Piranska sol” hea maine ja kõrge kvaliteet on kinnitust leidnud nii Sloveenia kui ka välismaa kirjandusteostes, ajakirjades ja artiklites (sh Gambero Rosso, New Western Cuisine, the Slovenia Times, WaSaBi, ja the New York Times).

Aegade jooksul on soola „Piranska sol” toodetud koosmõjus ümbruskonnaga, mis on sellele lisanud nii looduslikku kui ka kultuurilist väärtust.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/Piranska_sol_spec-nova_potrjena_2012.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---