# Eiropas Savienības C 338/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.338.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 338 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 19. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.338.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 338

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 19. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | EURONEST parlamentārā asambleja |
| 2013/C 338/01 | Rezolūcija par reģionālās drošības problēmām Austrumeiropas partnervalstīs | 1 |
| 2013/C 338/02 | Rezolūcija par Austrumu partnerības valstu tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem ekonomikas jomā | 10 |
| 2013/C 338/03 | Rezolūcija par energoapgādes drošību saistībā ar enerģijas tirgu un saskaņošanu starp Austrumeiropas partnervalstīm un ES dalībvalstīm | 15 |
| 2013/C 338/04 | Rezolūcija par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu Austrumu partnervalstīs | 24 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

EURONEST parlamentārā asambleja

EURONEST

2013/C 338/01

Rezolūcija par reģionālās drošības problēmām Austrumeiropas partnervalstīs

1

2013/C 338/02

Rezolūcija par Austrumu partnerības valstu tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem ekonomikas jomā

10

2013/C 338/03

Rezolūcija par energoapgādes drošību saistībā ar enerģijas tirgu un saskaņošanu starp Austrumeiropas partnervalstīm un ES dalībvalstīm

15

2013/C 338/04

Rezolūcija par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu Austrumu partnervalstīs

24

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

EURONEST parlamentārā asambleja

| 19.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 338/1

---

REZOLŪCIJA (1)

par reģionālās drošības problēmām Austrumeiropas partnervalstīs

2013/C 338/01

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, kura notika 2009. gada 7. maijā Prāgā un 2011. gada 29.–30. septembrī Varšavā, secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, kura notika 2009. gada 7. maijā Prāgā un 2011. gada 29.–30. septembrī Varšavā, secinājumus,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. un 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. un 49. pantu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 20. marta Eiropas kaimiņattiecību politikas dokumentu paketi, tostarp 2012. gada progresa ziņojumu un Armēnijai, Azerbaidžānai, Gruzijai, Moldovai un Ukrainai ieteiktos pasākumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 20. marta Eiropas kaimiņattiecību politikas dokumentu paketi, tostarp 2012. gada progresa ziņojumu un Armēnijai, Azerbaidžānai, Gruzijai, Moldovai un Ukrainai ieteiktos pasākumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 18. februāra secinājumus par Austrumu partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 18. februāra secinājumus par Austrumu partnerību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem ES Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) attiecībā uz sarunām par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu (P7_TA(2011)0514), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem ES Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) attiecībā uz sarunām par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu (P7_TA(2011)0514),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (P7_TA(2009)0056), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (P7_TA(2009)0056),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par “Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu” (P7_TA(2011)0153), kā arī rezolūciju par ES attiecībām ar Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par “Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu” (P7_TA(2011)0153), kā arī rezolūciju par ES attiecībām ar Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” un 2013. gada 20. marta paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” un 2013. gada 20. marta paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības stratēģiju un Austrumeiropas partnervalstu valsts drošības stratēģijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības stratēģiju un Austrumeiropas partnervalstu valsts drošības stratēģijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 2010. gada decembra Astanas jubilejas deklarāciju “Ceļā uz drošības kopienu” un EDSO Ministru padomes 2012. gada 7. decembra lēmumu par EDSO Helsinki + 40 procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) 2010. gada decembra Astanas jubilejas deklarāciju “Ceļā uz drošības kopienu” un EDSO Ministru padomes 2012. gada 7. decembra lēmumu par EDSO Helsinki + 40 procesu,

| — | ņemot vērā stabilitātes instrumenta daudzgadu indikatīvo programmu laikposmam no 2012. līdz 2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stabilitātes instrumenta daudzgadu indikatīvo programmu laikposmam no 2012. līdz 2013. gadam,

| — | ņemot vērā sagatavošanās pasākumus asociācijas nolīguma parakstīšanai starp ES un Ukrainu, kā arī atzīstamo progresu divpusējās sarunās par jauniem asociācijas nolīgumiem starp ES un Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Gruziju un Moldovas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sagatavošanās pasākumus asociācijas nolīguma parakstīšanai starp ES un Ukrainu, kā arī atzīstamo progresu divpusējās sarunās par jauniem asociācijas nolīgumiem starp ES un Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Gruziju un Moldovas Republiku,

| — | ņemot vērā 2012. gada 3. aprīlīEURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmē Baku pieņemto rezolūciju par problēmām saistībā ar demokrātijas nākotni, tostarp jautājumu par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem Austrumu partnerības un ES dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 3. aprīlīEURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmē Baku pieņemto rezolūciju par problēmām saistībā ar demokrātijas nākotni, tostarp jautājumu par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem Austrumu partnerības un ES dalībvalstīs,

| A. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstu kopīgās svarīgās interesēs ir nodrošināt mieru un lielāku drošību Eiropas austrumu kaimiņvalstīs, kas ir svarīgākie nosacījumi attīstībai, pārticībai un ilgtermiņa stabilitātei reģionā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstu kopīgās svarīgās interesēs ir nodrošināt mieru un lielāku drošību Eiropas austrumu kaimiņvalstīs, kas ir svarīgākie nosacījumi attīstībai, pārticībai un ilgtermiņa stabilitātei reģionā;

| B. | tā kā Austrumeiropas partnerība tika izveidota kā kopīgs Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu projekts, kura galvenais mērķis ir paātrināt politisko asociāciju un veicināt ekonomisko integrāciju, pamatojoties uz diferenciāciju, atbildību un līdzdalību; tā kā ES un tās Austrumeiropas partnervalstu vidū pašlaik ir vērojami dažādas intensitātes centieni izveidot ciešākas attiecības ar ES, sākot no mērķa kļūt par ES dalībvalsti līdz sadarbības nostiprināšanai; tā kā šajā saistībā ES atzīst Austrumeiropas partnervalstu centienus, pamatojoties uz šo valstu mērķiem un spēju izpildīt attiecīgās saistības, tostarp saistības, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 49. pants; |
| --- | --- |

B.

tā kā Austrumeiropas partnerība tika izveidota kā kopīgs Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu projekts, kura galvenais mērķis ir paātrināt politisko asociāciju un veicināt ekonomisko integrāciju, pamatojoties uz diferenciāciju, atbildību un līdzdalību; tā kā ES un tās Austrumeiropas partnervalstu vidū pašlaik ir vērojami dažādas intensitātes centieni izveidot ciešākas attiecības ar ES, sākot no mērķa kļūt par ES dalībvalsti līdz sadarbības nostiprināšanai; tā kā šajā saistībā ES atzīst Austrumeiropas partnervalstu centienus, pamatojoties uz šo valstu mērķiem un spēju izpildīt attiecīgās saistības, tostarp saistības, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 49. pants;

| C. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstis atzīst, ka nesekmīgie demokrātiskie pārejas procesi, reģionālie konflikti, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas risks, ieroču un cilvēku nelikumīga tirdzniecība, terorisms un organizētā noziedzība ir būtiski draudi un reģionālās drošības problēmas, lai gan to uzskati par šiem jautājumiem var atšķirties; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstis atzīst, ka nesekmīgie demokrātiskie pārejas procesi, reģionālie konflikti, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas risks, ieroču un cilvēku nelikumīga tirdzniecība, terorisms un organizētā noziedzība ir būtiski draudi un reģionālās drošības problēmas, lai gan to uzskati par šiem jautājumiem var atšķirties;

| D. | tā kā demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, labas pārvaldības un drošības mērķi ir savstarpēji saistīti; tā kā sociālā neapmierinātība, nabadzība, nevienlīdzība, interešu konflikti, korupcija un tuvredzīgs populisms var izraisīt politiskus satricinājumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, labas pārvaldības un drošības mērķi ir savstarpēji saistīti; tā kā sociālā neapmierinātība, nabadzība, nevienlīdzība, interešu konflikti, korupcija un tuvredzīgs populisms var izraisīt politiskus satricinājumus;

| E. | tā kā, lai gan vairs nepastāv aukstā kara radītais Eiropas dalījums, ir radušās jaunas lūzuma līnijas, kuras šķeļ Austrumeiropas reģionu un ko galvenokārt ir izraisījuši ārvalstīs provocēta separātisma radītie neatrisinātie konflikti; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan vairs nepastāv aukstā kara radītais Eiropas dalījums, ir radušās jaunas lūzuma līnijas, kuras šķeļ Austrumeiropas reģionu un ko galvenokārt ir izraisījuši ārvalstīs provocēta separātisma radītie neatrisinātie konflikti;

| F. | tā kā Austrumeiropas reģiona militārās situācijas vispārēja iezīme ir pieaugoša militāro resursu nelīdzsvarotība; |
| --- | --- |

F.

tā kā Austrumeiropas reģiona militārās situācijas vispārēja iezīme ir pieaugoša militāro resursu nelīdzsvarotība;

| G. | tā kā plaši izplatīta nelikumīgo ieroču kontrabanda un aizturēšana vājina atsevišķu Austrumeiropas valstu un teritoriju drošību, jo īpaši attiecībā uz valstīm, kuras ir iesaistītas neatrisinātos konfliktos; |
| --- | --- |

G.

tā kā plaši izplatīta nelikumīgo ieroču kontrabanda un aizturēšana vājina atsevišķu Austrumeiropas valstu un teritoriju drošību, jo īpaši attiecībā uz valstīm, kuras ir iesaistītas neatrisinātos konfliktos;

| H. | tā kā neatrisināti konflikti kavē attiecīgo valstu ekonomisko, sociālo un politisko attīstību, kā arī reģionālo sadarbību, stabilitāti un drošību, vājina demokrātiju šajās valstīs un rada šķērsli pilnīgai Austrumeiropas partnerības attīstībai; tā kā jo īpaši pastāvošie konflikti starp Austrumeiropas partnerības dibinātājvalstīm ir jāatrisina mierīgi un konstruktīvi, ievērojot labu kaimiņattiecību principu, lai nodrošinātu virzību uz patiesu ciešākas Eiropas sadarbības procesu; tā kā šajā saistībā Austrumeiropas partnerības daudzpusējā dimensija varētu būt papildu veids, kā pastiprināt darbu mediācijas, savstarpējas izpratnes, uzticības veidošanas un konfliktu noregulējuma jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā neatrisināti konflikti kavē attiecīgo valstu ekonomisko, sociālo un politisko attīstību, kā arī reģionālo sadarbību, stabilitāti un drošību, vājina demokrātiju šajās valstīs un rada šķērsli pilnīgai Austrumeiropas partnerības attīstībai; tā kā jo īpaši pastāvošie konflikti starp Austrumeiropas partnerības dibinātājvalstīm ir jāatrisina mierīgi un konstruktīvi, ievērojot labu kaimiņattiecību principu, lai nodrošinātu virzību uz patiesu ciešākas Eiropas sadarbības procesu; tā kā šajā saistībā Austrumeiropas partnerības daudzpusējā dimensija varētu būt papildu veids, kā pastiprināt darbu mediācijas, savstarpējas izpratnes, uzticības veidošanas un konfliktu noregulējuma jomā;

| I. | tā kā ES vadītāju lielāko uzmanību ir izpelnījušies ES dienvidu kaimiņreģiona politiskie notikumi pēc “Arābu pavasara”, reakcijai uz drošības problēmām Austrumeiropas kaimiņvalstīs piešķirot zemāku prioritāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES vadītāju lielāko uzmanību ir izpelnījušies ES dienvidu kaimiņreģiona politiskie notikumi pēc “Arābu pavasara”, reakcijai uz drošības problēmām Austrumeiropas kaimiņvalstīs piešķirot zemāku prioritāti;

| J. | tā kā, lai gan Austrumeiropas partnervalstīm ir kopīgs vēsturiskais mantojums un tās vieno centieni izveidot uz uzticību pamatotas savstarpēji izdevīgas attiecības ar kaimiņvalstīm, dažas no tām ir saskārušās ar savstarpēji cieši saistītiem konfliktiem, kuri sakņojas neuzticībā, lingvistiskās un kultūras atšķirībās vai politiskajā sāncensībā, kas saasinājās Padomju Savienības pastāvēšanas laikā; tā kā šie konflikti rada nestabilitāti un nedrošību, kā arī šķērsli politiskajām reformām un visa reģiona ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan Austrumeiropas partnervalstīm ir kopīgs vēsturiskais mantojums un tās vieno centieni izveidot uz uzticību pamatotas savstarpēji izdevīgas attiecības ar kaimiņvalstīm, dažas no tām ir saskārušās ar savstarpēji cieši saistītiem konfliktiem, kuri sakņojas neuzticībā, lingvistiskās un kultūras atšķirībās vai politiskajā sāncensībā, kas saasinājās Padomju Savienības pastāvēšanas laikā; tā kā šie konflikti rada nestabilitāti un nedrošību, kā arī šķērsli politiskajām reformām un visa reģiona ekonomiskajai attīstībai;

| K. | tā kā, Austrumeiropas reģionā pēc Padomju Savienības sabrukuma attīstoties neatrisinātiem konfliktiem, ir slēgtas robežas, liedzot iedzīvotājiem iespēju gūt ekonomisku un sociālu labumu no starpvalstu mijiedarbības, kā arī radot šķēršļus centieniem attīstīt starpkultūru dialogu un savstarpēju izpratni starp tautām; |
| --- | --- |

K.

tā kā, Austrumeiropas reģionā pēc Padomju Savienības sabrukuma attīstoties neatrisinātiem konfliktiem, ir slēgtas robežas, liedzot iedzīvotājiem iespēju gūt ekonomisku un sociālu labumu no starpvalstu mijiedarbības, kā arī radot šķēršļus centieniem attīstīt starpkultūru dialogu un savstarpēju izpratni starp tautām;

| L. | tā kā ES aktīvi piedalās centienos novērst neatrisinātos konfliktus Austrumeiropas reģionā, tās pārstāvim veicot līdzpriekšsēdētāja pienākumus mieram un drošībai Gruzijā veltītajās Ženēvas sarunās, kā arī novērotāja statusā piedaloties “5 + 2” sarunās par Piedņestras konfliktu, savukārt Francija ir viena no trīs Kalnu Karabahas konflikta risināšanai izveidotās EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētājām; tā kā 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” ES paziņoja par savu mērķi pastiprināt līdzdalību neatrisināto konfliktu novēršanā, jo īpaši palielinot atbalstu pastāvošajiem sarunu īstenošanas veidiem; tā kā pagājušajā gadā tika izveidots Eiropas Demokrātijas fonds ar mērķi sniegt ātru un elastīgu atbalstu demokrātisko pārmaiņu īstenošanā iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES aktīvi piedalās centienos novērst neatrisinātos konfliktus Austrumeiropas reģionā, tās pārstāvim veicot līdzpriekšsēdētāja pienākumus mieram un drošībai Gruzijā veltītajās Ženēvas sarunās, kā arī novērotāja statusā piedaloties “5 + 2” sarunās par Piedņestras konfliktu, savukārt Francija ir viena no trīs Kalnu Karabahas konflikta risināšanai izveidotās EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētājām; tā kā 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” ES paziņoja par savu mērķi pastiprināt līdzdalību neatrisināto konfliktu novēršanā, jo īpaši palielinot atbalstu pastāvošajiem sarunu īstenošanas veidiem; tā kā pagājušajā gadā tika izveidots Eiropas Demokrātijas fonds ar mērķi sniegt ātru un elastīgu atbalstu demokrātisko pārmaiņu īstenošanā iesaistītajām pusēm;

| M. | tā kā, Krievijas Federācija ir svarīga ieilgušajos konfliktos iesaistītā puse, ņemot vērā tās īstenoto Chinvali un Abhāzijas reģionu okupāciju Gruzijā, kā arī tās militāro klātbūtni Moldovas Republikas separātiskajos reģionos un tās politisko un ekonomisko ietekmi visā Austrumeiropas reģionā; tā kā ES turpretī ir iesaistījusies darbībās attiecīgajā teritorijā ar divu civilo misiju starpniecību, kuras ir izvietotas ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros, proti — ES Robežu palīdzības misiju Moldovā un Ukrainā (EUBAM) un ES Pārraudzības misiju Gruzijā (EUMM); |
| --- | --- |

M.

tā kā, Krievijas Federācija ir svarīga ieilgušajos konfliktos iesaistītā puse, ņemot vērā tās īstenoto Chinvali un Abhāzijas reģionu okupāciju Gruzijā, kā arī tās militāro klātbūtni Moldovas Republikas separātiskajos reģionos un tās politisko un ekonomisko ietekmi visā Austrumeiropas reģionā; tā kā ES turpretī ir iesaistījusies darbībās attiecīgajā teritorijā ar divu civilo misiju starpniecību, kuras ir izvietotas ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros, proti — ES Robežu palīdzības misiju Moldovā un Ukrainā (EUBAM) un ES Pārraudzības misiju Gruzijā (EUMM);

| N. | tā kā Ukraina un Moldovas Republika ES KDAP ietvaros ir iesaistījusies partnerattiecībās ar ES; tā kā Ukraina ir vienīgā Austrumeiropas partnervalsts, kura līdz šim ir sniegusi ieguldījumu ES KDAP misijās un operācijās atbilstīgi pamatnolīgumam ar ES, atvieglojot to militāro spēku ātru iesaistīšanos; tā kā ES un Moldovas Republika pašlaik veic līdzīga pamatnolīguma ratifikāciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā Ukraina un Moldovas Republika ES KDAP ietvaros ir iesaistījusies partnerattiecībās ar ES; tā kā Ukraina ir vienīgā Austrumeiropas partnervalsts, kura līdz šim ir sniegusi ieguldījumu ES KDAP misijās un operācijās atbilstīgi pamatnolīgumam ar ES, atvieglojot to militāro spēku ātru iesaistīšanos; tā kā ES un Moldovas Republika pašlaik veic līdzīga pamatnolīguma ratifikāciju;

| O. | tā kā dažas valstis lielāka finanšu atbalsta veidā ir guvušas labumu no principa “lielāks atbalsts lielākām reformām” piemērošanas, atspoguļojot lielākas politikas nosacītības sistemātisku piemērošanu un reformu tempu trīs Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

O.

tā kā dažas valstis lielāka finanšu atbalsta veidā ir guvušas labumu no principa “lielāks atbalsts lielākām reformām” piemērošanas, atspoguļojot lielākas politikas nosacītības sistemātisku piemērošanu un reformu tempu trīs Austrumeiropas partnervalstīs;

| P. | tā kā Austrumeiropas partnervalstis, pamatojoties uz kopīgām interesēm, ir izveidojušas ilgtermiņa sadarbību ar Ziemeļatlantijas līguma organizāciju (NATO); tā kā NATO attiecības ar Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu ir veicinājušas demokrātiskas, institucionālas un aizsardzības jomas reformas valsts līmenī, kā arī līdzdalību NATO vadītajās miera atbalsta operācijās; |
| --- | --- |

P.

tā kā Austrumeiropas partnervalstis, pamatojoties uz kopīgām interesēm, ir izveidojušas ilgtermiņa sadarbību ar Ziemeļatlantijas līguma organizāciju (NATO); tā kā NATO attiecības ar Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu ir veicinājušas demokrātiskas, institucionālas un aizsardzības jomas reformas valsts līmenī, kā arī līdzdalību NATO vadītajās miera atbalsta operācijās;

| Q. | tā kā draudi, ko rada ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodolmateriāli (CBRN), nelikumīga ieroču izplatīšana un organizētā noziedzība, joprojām izraisa būtiskas reģionālās drošības problēmas, ņemot vērā lielos ieroču un munīcijas krājumus, kas saglabājušies pēc aukstā kara beigām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā draudi, ko rada ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodolmateriāli (CBRN), nelikumīga ieroču izplatīšana un organizētā noziedzība, joprojām izraisa būtiskas reģionālās drošības problēmas, ņemot vērā lielos ieroču un munīcijas krājumus, kas saglabājušies pēc aukstā kara beigām;

| R. | tā kā neatrisināto teritoriālo konfliktu turpināšanās, objektivitātes un neatkarības trūkums, kā arī tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības struktūru neefektivitāte, iekšējās politiskās nesaskaņas un privāto interešu ietekme uz valsts pārvaldi ļauj attīstīties organizētajai noziedzībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā neatrisināto teritoriālo konfliktu turpināšanās, objektivitātes un neatkarības trūkums, kā arī tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības struktūru neefektivitāte, iekšējās politiskās nesaskaņas un privāto interešu ietekme uz valsts pārvaldi ļauj attīstīties organizētajai noziedzībai;

| S. | tā kā austrumu kaimiņattiecību ietvaros jābūt pieejamām ļoti plašām ES un Austrumeiropas partnervalstu sadarbības iespējām, kā arī savstarpēji izdevīgām perspektīvām, veicinot un attīstot būtiskus pasākumus un projektus, jo īpaši energoapgādes drošības, enerģijas avotu un piegādes ceļu dažādošanas (Dienvidu koridors), kā arī tirdzniecības un ekonomikas integrācijas jomā, kam jābūt vienam no instrumentiem, kas garantē drošības un miera nostiprināšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā austrumu kaimiņattiecību ietvaros jābūt pieejamām ļoti plašām ES un Austrumeiropas partnervalstu sadarbības iespējām, kā arī savstarpēji izdevīgām perspektīvām, veicinot un attīstot būtiskus pasākumus un projektus, jo īpaši energoapgādes drošības, enerģijas avotu un piegādes ceļu dažādošanas (Dienvidu koridors), kā arī tirdzniecības un ekonomikas integrācijas jomā, kam jābūt vienam no instrumentiem, kas garantē drošības un miera nostiprināšanu;

| T. | tā kā dabas un cilvēku izraisītas katastrofas tiek atzītas par vispārēju draudu visā Austrumeiropas reģionā, ņemot vērā reģiona pakļautību zemestrīcēm, ārkārtējiem meteoroloģiskajiem apstākļiem, hidroģeoloģiskajiem procesiem, piemēram, plūdiem un sausumam, kā arī negadījumiem pilsētvidē un rūpniecības objektos, |
| --- | --- |

T.

tā kā dabas un cilvēku izraisītas katastrofas tiek atzītas par vispārēju draudu visā Austrumeiropas reģionā, ņemot vērā reģiona pakļautību zemestrīcēm, ārkārtējiem meteoroloģiskajiem apstākļiem, hidroģeoloģiskajiem procesiem, piemēram, plūdiem un sausumam, kā arī negadījumiem pilsētvidē un rūpniecības objektos,

| 1. | uzsver savu pārliecību, ka ES un Austrumeiropas partnervalstīm ir kopīga politiskā atbildība par miera un drošības veicināšanu visā Eiropas kontinentā, pārvarot senas vēsturiskās domstarpības un pievēršot pastiprinātu uzmanību kopīgajām vērtībām; |
| --- | --- |

1.

uzsver savu pārliecību, ka ES un Austrumeiropas partnervalstīm ir kopīga politiskā atbildība par miera un drošības veicināšanu visā Eiropas kontinentā, pārvarot senas vēsturiskās domstarpības un pievēršot pastiprinātu uzmanību kopīgajām vērtībām;

| 2. | uzskata, ka drošības problēmas Austrumeiropas reģionā izriet no nelīdzsvarotiem un nepilnīgiem demokrātiskās pārejas procesiem, iekšējā separātisma un ārējiem draudiem, kas rada vajadzību nodrošināt saskaņotu reakciju un turpmāku sadarbību starp reģiona valstīm un ietekmīgākajām kaimiņvalstīm, pamatojoties uz savstarpēju cieņu un to valsts interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka drošības problēmas Austrumeiropas reģionā izriet no nelīdzsvarotiem un nepilnīgiem demokrātiskās pārejas procesiem, iekšējā separātisma un ārējiem draudiem, kas rada vajadzību nodrošināt saskaņotu reakciju un turpmāku sadarbību starp reģiona valstīm un ietekmīgākajām kaimiņvalstīm, pamatojoties uz savstarpēju cieņu un to valsts interešu aizsardzību;

| 3. | uzsver, ka Austrumu partnerība piedāvā unikālu daudzpusēju forumu reģionālās drošības jautājumiem veltīta dialoga un sadarbības veicināšanai valstu grupā, kuras iestājas par brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem un vērtībām, kā izklāstīts 2011. gada septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgajā deklarācijā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Austrumu partnerība piedāvā unikālu daudzpusēju forumu reģionālās drošības jautājumiem veltīta dialoga un sadarbības veicināšanai valstu grupā, kuras iestājas par brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem un vērtībām, kā izklāstīts 2011. gada septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgajā deklarācijā;

| 4. | uzsver, ka gaidāmā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme Viļņā sniedz vislabāko iespēju uzsvērt Eiropas perspektīvu mērķtiecīgākajām Austrumeiropas partnervalstīm, pamatojoties uz to centieniem pievienoties Eiropas Savienībai, kā arī to apņemšanos atbalstīt kopīgas Eiropas vērtības un principus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka gaidāmā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme Viļņā sniedz vislabāko iespēju uzsvērt Eiropas perspektīvu mērķtiecīgākajām Austrumeiropas partnervalstīm, pamatojoties uz to centieniem pievienoties Eiropas Savienībai, kā arī to apņemšanos atbalstīt kopīgas Eiropas vērtības un principus;

Kopējas stabilitātes un miera telpas veidošana, nodrošinot demokrātisku pāreju un ekonomisko un sociālo attīstību

| 5. | uzsver, ka demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību, minoritāšu tiesību un pamatbrīvību, patiesas tiesu iestāžu neatkarības un efektivitātes nostiprināšana, selektīva taisnīguma nepieļaušana, tostarp aizliegums pret politiskajiem oponentiem vērst naidu kurinošus uzbrukumus ar naida izpausmēm izteikumos un citām provokatīvām darbībām, ir svarīgi elementi tādu nosacījumu radīšanai, kas ir vajadzīgi ilgtspējīgai drošībai Austrumeiropas reģionā un iedzīvotāju uzticības radīšanai valsts iestādēm ilgtermiņā; saistībā ar to aicina Austrumeiropas partnervalstis uzlabot tiesībaizsardzības aģentūru pārredzamību, pārskatatbildību un demokrātisku pārraudzību; uzsver, ka pēc vēlēšanām ir būtiski nodrošināt pilnīgu tiesiskuma un konstitucionālās kārtības ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību, minoritāšu tiesību un pamatbrīvību, patiesas tiesu iestāžu neatkarības un efektivitātes nostiprināšana, selektīva taisnīguma nepieļaušana, tostarp aizliegums pret politiskajiem oponentiem vērst naidu kurinošus uzbrukumus ar naida izpausmēm izteikumos un citām provokatīvām darbībām, ir svarīgi elementi tādu nosacījumu radīšanai, kas ir vajadzīgi ilgtspējīgai drošībai Austrumeiropas reģionā un iedzīvotāju uzticības radīšanai valsts iestādēm ilgtermiņā; saistībā ar to aicina Austrumeiropas partnervalstis uzlabot tiesībaizsardzības aģentūru pārredzamību, pārskatatbildību un demokrātisku pārraudzību; uzsver, ka pēc vēlēšanām ir būtiski nodrošināt pilnīgu tiesiskuma un konstitucionālās kārtības ievērošanu;

| 6. | uzskata, ka izšķiroši faktori politisku konfliktu rašanās riska mazināšanai ir valsts iestāžu reformēšana, pamatojoties uz demokrātijas principiem un tiesiskumu, vārda un uzskatu brīvības, kā arī plurālisma un plašsaziņas līdzekļu neatkarības stiprināšana, uzticamu, brīvu un taisnīgu vēlēšanu procesu nodrošināšana, iekļaujošs dialogs ar opozīcijas pārstāvjiem, pienācīgi neatkarīgas tiesu iestādes, ļaunprātīgas pilnvaru izmantošanas novēršana un korupcijas apkarošana; uzskata, ka labas pārvaldības un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu attīstība labvēlīgi ietekmē politiskos vadītājus to dialogā ar sabiedrību un to izvēles ar drošību saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka izšķiroši faktori politisku konfliktu rašanās riska mazināšanai ir valsts iestāžu reformēšana, pamatojoties uz demokrātijas principiem un tiesiskumu, vārda un uzskatu brīvības, kā arī plurālisma un plašsaziņas līdzekļu neatkarības stiprināšana, uzticamu, brīvu un taisnīgu vēlēšanu procesu nodrošināšana, iekļaujošs dialogs ar opozīcijas pārstāvjiem, pienācīgi neatkarīgas tiesu iestādes, ļaunprātīgas pilnvaru izmantošanas novēršana un korupcijas apkarošana; uzskata, ka labas pārvaldības un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu attīstība labvēlīgi ietekmē politiskos vadītājus to dialogā ar sabiedrību un to izvēles ar drošību saistītos jautājumos;

| 7. | atzinīgi vērtē Gruzijā nesen veiktos konstitūcijas grozījumus, kuru mērķis ir nodrošināt lielāku izpildvaras un likumdošanas varas līdzsvarotību; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Gruzijā nesen veiktos konstitūcijas grozījumus, kuru mērķis ir nodrošināt lielāku izpildvaras un likumdošanas varas līdzsvarotību;

| 8. | aicina pieņemt visaptverošus pret diskrimināciju vērstus tiesību aktus; uzskata, ka cilvēktiesību un minoritāšu tiesību aizsardzība ir Eiropas pamatvērtības un ir jānovērš visi šo tiesību apdraudējumi vai pārkāpumi, jo arī tie var radīt destabilizācijas un nedrošības riska faktorus; uzsver, ka brīva publiskā telpa ir būtisks atbildīgas sabiedrības elements un politisko konfliktu mierīgas atrisināšanas priekšnoteikums; tāpēc nosoda jebkurus mēģinājumus ierobežot žurnālistu, disidentu, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vārda brīvību; |
| --- | --- |

8.

aicina pieņemt visaptverošus pret diskrimināciju vērstus tiesību aktus; uzskata, ka cilvēktiesību un minoritāšu tiesību aizsardzība ir Eiropas pamatvērtības un ir jānovērš visi šo tiesību apdraudējumi vai pārkāpumi, jo arī tie var radīt destabilizācijas un nedrošības riska faktorus; uzsver, ka brīva publiskā telpa ir būtisks atbildīgas sabiedrības elements un politisko konfliktu mierīgas atrisināšanas priekšnoteikums; tāpēc nosoda jebkurus mēģinājumus ierobežot žurnālistu, disidentu, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vārda brīvību;

| 9. | uzskata, ka spēcīga un aktīva pilsoniskā sabiedrība ir galvenais faktors, kas veicina demokrātijas attīstību un cilvēktiesību labāku aizsardzību; aicina Austrumeiropas partnervalstis atcelt nevajadzīgus tiesiskos un administratīvos ierobežojumus, kas ierobežo pulcēšanās un biedrošanās vispārējās brīvības, un nodrošināt, lai cilvēktiesību aizstāvji saņemtu pilnvērtīgu civilo un tiesisko aizsardzību un sabiedrībā netiktu atstumti; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka spēcīga un aktīva pilsoniskā sabiedrība ir galvenais faktors, kas veicina demokrātijas attīstību un cilvēktiesību labāku aizsardzību; aicina Austrumeiropas partnervalstis atcelt nevajadzīgus tiesiskos un administratīvos ierobežojumus, kas ierobežo pulcēšanās un biedrošanās vispārējās brīvības, un nodrošināt, lai cilvēktiesību aizstāvji saņemtu pilnvērtīgu civilo un tiesisko aizsardzību un sabiedrībā netiktu atstumti;

| 10. | aicina Austrumeiropas partnervalstis sākt vai turpināt ekonomiskās reformas, kuru mērķis ir pabeigt pāreju uz labi funkcionējošu un augošu tirgus ekonomiku, kā arī radīt nosacījumus pārticībai, ilgtspējīgai attīstībai, kā arī sociālajai un reģionālajai kohēzijai; uzsver, ka ir būtiski samazināt nabadzību, sociālo atstumtību un nevienlīdzību, lai palielinātu sabiedrības uzticību minētajām reformām un gūtu tajās sekmes, kā arī samazinātu ekstrēmistu un radikāli noskaņotu grupu veicinātu sociālo nemieru riskus; |
| --- | --- |

10.

aicina Austrumeiropas partnervalstis sākt vai turpināt ekonomiskās reformas, kuru mērķis ir pabeigt pāreju uz labi funkcionējošu un augošu tirgus ekonomiku, kā arī radīt nosacījumus pārticībai, ilgtspējīgai attīstībai, kā arī sociālajai un reģionālajai kohēzijai; uzsver, ka ir būtiski samazināt nabadzību, sociālo atstumtību un nevienlīdzību, lai palielinātu sabiedrības uzticību minētajām reformām un gūtu tajās sekmes, kā arī samazinātu ekstrēmistu un radikāli noskaņotu grupu veicinātu sociālo nemieru riskus;

| 11. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2013. gada rudenī notiks Viļņā, sniegt jaunu stimulu centienu apvienošanai, lai veicinātu demokrātiskas, sociālas un ekonomikas reformas Austrumeiropas reģionā; saistībā ar to sagaida, ka ES un Austrumeiropas partnervalstis, kuras sarunās ir panākušas ievērojamu progresu, laikā līdz augstākā līmeņa sanāksmei parakstīs asociācijas nolīgumus vai ierosinās to noslēgšanu, tostarp attiecībā uz padziļinātām un visaptverošām brīvās tirdzniecības zonām; saistībā ar to aicina visus iesaistītos partnerus piedalīties savlaicīgās diskusijās par asociācijas nolīgumu teritoriālo piemērošanu; |
| --- | --- |

11.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas 2013. gada rudenī notiks Viļņā, sniegt jaunu stimulu centienu apvienošanai, lai veicinātu demokrātiskas, sociālas un ekonomikas reformas Austrumeiropas reģionā; saistībā ar to sagaida, ka ES un Austrumeiropas partnervalstis, kuras sarunās ir panākušas ievērojamu progresu, laikā līdz augstākā līmeņa sanāksmei parakstīs asociācijas nolīgumus vai ierosinās to noslēgšanu, tostarp attiecībā uz padziļinātām un visaptverošām brīvās tirdzniecības zonām; saistībā ar to aicina visus iesaistītos partnerus piedalīties savlaicīgās diskusijās par asociācijas nolīgumu teritoriālo piemērošanu;

| 12. | atbalsta ES pieeju Austrumeiropas partnervalstīm, kuras pamatā ir savstarpēja pārskatatbildība un princips “lielāks atbalsts lielākām reformām”, mudinot partnerus ierosināt politiskās reformas, kas ir vajadzīgas Austrumu partnerības kopīgo mērķu sasniegšanai un politiskās stabilitātes un drošības garantēšanai; norāda, ka princips “lielāks atbalsts lielākām reformām” ir saistīts ar pieaugošu vajadzību piemērot diferencētu ES politisko reakciju, pamatojoties uz katra partnera mērķiem un darba rezultātiem, kā tas ir apstiprināts Komisijas un priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgajā paziņojumā “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”; |
| --- | --- |

12.

atbalsta ES pieeju Austrumeiropas partnervalstīm, kuras pamatā ir savstarpēja pārskatatbildība un princips “lielāks atbalsts lielākām reformām”, mudinot partnerus ierosināt politiskās reformas, kas ir vajadzīgas Austrumu partnerības kopīgo mērķu sasniegšanai un politiskās stabilitātes un drošības garantēšanai; norāda, ka princips “lielāks atbalsts lielākām reformām” ir saistīts ar pieaugošu vajadzību piemērot diferencētu ES politisko reakciju, pamatojoties uz katra partnera mērķiem un darba rezultātiem, kā tas ir apstiprināts Komisijas un priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgajā paziņojumā “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”;

| 13. | pauž bažas par militārās sagatavošanās riskiem Austrumeiropas reģionā, novirzot līdzekļus no atbalsta ekonomiskai un cilvēkresursu attīstībai; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm pārskatīt to ieroču eksporta un importa politiku reģionā, lai panāktu vienošanās par atbruņošanos un demilitarizāciju konfliktu skartajos reģionos, ņemot vērā panākumus, ko demokrātiskās pārveides, iestāžu veidošanas un cilvēktiesību ievērošanas jomā ir guvušas atsevišķas partnervalstis; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par militārās sagatavošanās riskiem Austrumeiropas reģionā, novirzot līdzekļus no atbalsta ekonomiskai un cilvēkresursu attīstībai; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm pārskatīt to ieroču eksporta un importa politiku reģionā, lai panāktu vienošanās par atbruņošanos un demilitarizāciju konfliktu skartajos reģionos, ņemot vērā panākumus, ko demokrātiskās pārveides, iestāžu veidošanas un cilvēktiesību ievērošanas jomā ir guvušas atsevišķas partnervalstis;

| 14. | atzīst energoapgādes drošības īpašo nozīmi Austrumu partnerības reģiona vispārējas stabilitātes nodrošināšanā; šā iemesla dēļ atbalsta drošas un iekļaujošas energoinfrastruktūras, piemēram, Dienvidu gāzes koridora, izveidi, labvēlīgi ietekmējot reģiona drošību, ekonomisko attīstību un ilgtermiņa stabilitāti; |
| --- | --- |

14.

atzīst energoapgādes drošības īpašo nozīmi Austrumu partnerības reģiona vispārējas stabilitātes nodrošināšanā; šā iemesla dēļ atbalsta drošas un iekļaujošas energoinfrastruktūras, piemēram, Dienvidu gāzes koridora, izveidi, labvēlīgi ietekmējot reģiona drošību, ekonomisko attīstību un ilgtermiņa stabilitāti;

Iesaistīšanās ieilgušu konfliktu mierīgā atrisināšanā

| 15. | uzsver, ka status quo saglabāšana neatrisinātajās konfliktsituācijās Austrumeiropas reģionā nav pieņemama, jo ietver turpmākas spriedzes padziļināšanās un bruņotas vardarbības atsākšanās risku; uzsver, ka bruņošanās sacensība tikai vēl vairāk palielinātu reģionālās drošības apdraudējumu; atzinīgi vērtē ES iesaistīšanos, kas atspoguļo ES visaptverošo pieeju šajā reģionā, risinot drošības, tiesiskuma un civilo krīžu pārvarēšanas problēmas; uzsver, ka stabilitātes un konfliktu mierīgas atrisināšanas nodrošināšana ir ES un Austrumeiropas partnervalstu kopīgās interesēs, un mudina tās atbalstīt un attīstīt vidi, kas sekmē progresu konfliktu noregulēšanas jomā, un mudina īstenot ar atbalstu saistītus miera nostiprināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka status quo saglabāšana neatrisinātajās konfliktsituācijās Austrumeiropas reģionā nav pieņemama, jo ietver turpmākas spriedzes padziļināšanās un bruņotas vardarbības atsākšanās risku; uzsver, ka bruņošanās sacensība tikai vēl vairāk palielinātu reģionālās drošības apdraudējumu; atzinīgi vērtē ES iesaistīšanos, kas atspoguļo ES visaptverošo pieeju šajā reģionā, risinot drošības, tiesiskuma un civilo krīžu pārvarēšanas problēmas; uzsver, ka stabilitātes un konfliktu mierīgas atrisināšanas nodrošināšana ir ES un Austrumeiropas partnervalstu kopīgās interesēs, un mudina tās atbalstīt un attīstīt vidi, kas sekmē progresu konfliktu noregulēšanas jomā, un mudina īstenot ar atbalstu saistītus miera nostiprināšanas pasākumus;

| 16. | uzsver ES atbildību konfliktu atrisināšanas sekmēšanā, atbalstot iesaistīto pušu dialogu, īstenojot programmas un piemērojot instrumentus konfliktu pārveidei; uzsver nozīmi, kas darbā pie ieilgušo konfliktu mierīgas atrisināšanas ir ES īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāza valstīs un Gruzijas krīzes jautājumos, un atbalsta īpašā pārstāvja pilnvaru pagarināšanu uz laikposmu pēc 2013. gada 30. jūnija; atzinīgi vērtē EUBAM un EUMM misiju darbu saistībā ar drošības uzlabošanu un pārrobežu uzticības nostiprināšanu Moldovas Republikā un Gruzijā; iesaka ES pagarināt EUBAM un EUMM misiju pilnvaru laiku un uzlabot to efektivitāti; aicina visas iesaistītās puses turpināt sadarbību atbilstīgi ES finansētajai pilsoniskās sabiedrības programmai “Eiropas Partnerība mierīgam konflikta atrisinājumam Kalnu Karabahā”, kuras otrā posma īstenošana tika sākta 2012. gada novembrī; |
| --- | --- |

16.

uzsver ES atbildību konfliktu atrisināšanas sekmēšanā, atbalstot iesaistīto pušu dialogu, īstenojot programmas un piemērojot instrumentus konfliktu pārveidei; uzsver nozīmi, kas darbā pie ieilgušo konfliktu mierīgas atrisināšanas ir ES īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāza valstīs un Gruzijas krīzes jautājumos, un atbalsta īpašā pārstāvja pilnvaru pagarināšanu uz laikposmu pēc 2013. gada 30. jūnija; atzinīgi vērtē EUBAM un EUMM misiju darbu saistībā ar drošības uzlabošanu un pārrobežu uzticības nostiprināšanu Moldovas Republikā un Gruzijā; iesaka ES pagarināt EUBAM un EUMM misiju pilnvaru laiku un uzlabot to efektivitāti; aicina visas iesaistītās puses turpināt sadarbību atbilstīgi ES finansētajai pilsoniskās sabiedrības programmai “Eiropas Partnerība mierīgam konflikta atrisinājumam Kalnu Karabahā”, kuras otrā posma īstenošana tika sākta 2012. gada novembrī;

| 17. | norāda uz Krievijas Federācijas būtisko nozīmi Austrumeiropas reģionā, ņemot vērā tās politisko un ekonomisko ietekmi un tiešo militāro iesaistīšanos visos ieilgušajos konfliktos; aicina Krievijas iestādes izmantot šo ietekmi konstruktīvi, pilnīgi ievērojot reģiona valstu suverenitāti un atturoties no jebkādām darbībām, kas varētu apdraudēt reģiona stabilitāti; atkārtoti uzsver, ka jau apstiprinātā Krievijas militāro spēku atsaukšana no separātiskajiem Moldovas Republikas un Gruzijas reģioniem būtu svarīgs solis procesā uz konfliktu mierīgu atrisināšanu; |
| --- | --- |

17.

norāda uz Krievijas Federācijas būtisko nozīmi Austrumeiropas reģionā, ņemot vērā tās politisko un ekonomisko ietekmi un tiešo militāro iesaistīšanos visos ieilgušajos konfliktos; aicina Krievijas iestādes izmantot šo ietekmi konstruktīvi, pilnīgi ievērojot reģiona valstu suverenitāti un atturoties no jebkādām darbībām, kas varētu apdraudēt reģiona stabilitāti; atkārtoti uzsver, ka jau apstiprinātā Krievijas militāro spēku atsaukšana no separātiskajiem Moldovas Republikas un Gruzijas reģioniem būtu svarīgs solis procesā uz konfliktu mierīgu atrisināšanu;

| 18. | aicina Krievijas Federāciju ievērot Gruzijas suverenitāti, teritoriālo integritāti un tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramību; saistībā ar to aicina Krievijas Federāciju nodrošināt 2008. gadā noslēgtā pamiera bezierunu izpildi, atsaukt tās militāros spēkus no Gruzijas teritorijām, nodrošināt EUMM pārstāvju neierobežotas iekļuves iespējas Abhāzijā un Chinvali reģionā Gruzijā, kā arī atcelt lēmumu par šo reģionu neatkarības no Gruzijas atzīšanu; |
| --- | --- |

18.

aicina Krievijas Federāciju ievērot Gruzijas suverenitāti, teritoriālo integritāti un tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramību; saistībā ar to aicina Krievijas Federāciju nodrošināt 2008. gadā noslēgtā pamiera bezierunu izpildi, atsaukt tās militāros spēkus no Gruzijas teritorijām, nodrošināt EUMM pārstāvju neierobežotas iekļuves iespējas Abhāzijā un Chinvali reģionā Gruzijā, kā arī atcelt lēmumu par šo reģionu neatkarības no Gruzijas atzīšanu;

| 19. | aicina Krievijas Federāciju izpildīt saistības, kuras tā uzņēmās, 1996. gadā pievienojoties Eiropas Padomei, un 1999. gadā Stambulā notikušajā EDSO augstākā līmeņa sanāksmē attiecībā uz Piedņestras reģionu, un iesaka Moldovas Republikas teritorijā pašlaik izvietotos miera uzturēšanas spēkus aizstāt ar starptautisku civilo misiju, kuras leģitimitāti atzīst visas Piedņestras konfliktā iesaistītās puses; mudina Krievijas iestādes atturēties no visiem politiskajiem un diplomātiskajiem pasākumiem, kas radītu traucējumus noregulējuma procesā un kavētu pozitīvas un uz rezultātiem orientētas vienošanās; |
| --- | --- |

19.

aicina Krievijas Federāciju izpildīt saistības, kuras tā uzņēmās, 1996. gadā pievienojoties Eiropas Padomei, un 1999. gadā Stambulā notikušajā EDSO augstākā līmeņa sanāksmē attiecībā uz Piedņestras reģionu, un iesaka Moldovas Republikas teritorijā pašlaik izvietotos miera uzturēšanas spēkus aizstāt ar starptautisku civilo misiju, kuras leģitimitāti atzīst visas Piedņestras konfliktā iesaistītās puses; mudina Krievijas iestādes atturēties no visiem politiskajiem un diplomātiskajiem pasākumiem, kas radītu traucējumus noregulējuma procesā un kavētu pozitīvas un uz rezultātiem orientētas vienošanās;

| 20. | uzskata, ka mierīgam Kalnu Karabahas konflikta noregulējumam nav alternatīvas, un pauž pilnīgu atbalstu kārtībai, kas paredzēta ar Madrides principiem; pauž nožēlu par to, ka EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju darbs, kura pamatā ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos, Helsinku Nobeiguma aktā un EDSO sistēmā nostiprinātie starptautisko tiesību principi, līdz šim nav sniedzis konkrētus rezultātus, un aicina nodrošināt efektīvāku un noteiktāku ES iesaistīšanos; mudina visas attiecīgās puses pastiprināt centienus un uzņemties lielākas saistības, jo EDSO Minskas grupai vairāk nekā divdesmit gadus pēc tās izveides vēl ir jāīsteno uzdevums panākt izšķirošu progresu; aicina konfliktā iesaistītās puses — Armēniju un Azerbaidžānu — sarunās ievērot konstruktīvu pieeju; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka mierīgam Kalnu Karabahas konflikta noregulējumam nav alternatīvas, un pauž pilnīgu atbalstu kārtībai, kas paredzēta ar Madrides principiem; pauž nožēlu par to, ka EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju darbs, kura pamatā ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos, Helsinku Nobeiguma aktā un EDSO sistēmā nostiprinātie starptautisko tiesību principi, līdz šim nav sniedzis konkrētus rezultātus, un aicina nodrošināt efektīvāku un noteiktāku ES iesaistīšanos; mudina visas attiecīgās puses pastiprināt centienus un uzņemties lielākas saistības, jo EDSO Minskas grupai vairāk nekā divdesmit gadus pēc tās izveides vēl ir jāīsteno uzdevums panākt izšķirošu progresu; aicina konfliktā iesaistītās puses — Armēniju un Azerbaidžānu — sarunās ievērot konstruktīvu pieeju;

| 21. | aicina ES pastiprināt centienus un, strādājot struktūrās, kurās ES jau ir līdzdalīga, aktīvi iesaistīties mediācijas procesos, lai mierīgi noregulētu ieilgušos konfliktus; uzsver, ka ES veikta proaktīva mediācija konflikta noregulēšanas procesā ir būtisks faktors, lai panāktu drošību un ilgtermiņa stabilitāti Austrumeiropas reģionā, un priekšnosacījums Eiropas kaimiņattiecību politikas sekmēm; aicina ES īpašo pārstāvi Dienvidkaukāza valstīs un Gruzijas krīzes jautājumos turpināt darbu pie konfliktu risināšanas Dienvidkaukāzā, veicot praktiskus pasākumus, piemēram, spēju veidošanu, vienprātības veicināšanu iesaistīto pušu starpā, sabiedrības atbalsta stiprināšanu un atbalstot pilsoniskās sabiedrības līdzdalības vairošanu; |
| --- | --- |

21.

aicina ES pastiprināt centienus un, strādājot struktūrās, kurās ES jau ir līdzdalīga, aktīvi iesaistīties mediācijas procesos, lai mierīgi noregulētu ieilgušos konfliktus; uzsver, ka ES veikta proaktīva mediācija konflikta noregulēšanas procesā ir būtisks faktors, lai panāktu drošību un ilgtermiņa stabilitāti Austrumeiropas reģionā, un priekšnosacījums Eiropas kaimiņattiecību politikas sekmēm; aicina ES īpašo pārstāvi Dienvidkaukāza valstīs un Gruzijas krīzes jautājumos turpināt darbu pie konfliktu risināšanas Dienvidkaukāzā, veicot praktiskus pasākumus, piemēram, spēju veidošanu, vienprātības veicināšanu iesaistīto pušu starpā, sabiedrības atbalsta stiprināšanu un atbalstot pilsoniskās sabiedrības līdzdalības vairošanu;

| 22. | mudina visas attiecīgās puses proaktīvi iesaistīties sadarbībā ar Piedņestras pusi, lai atbalstītu savstarpēji pieņemamu kopīgas nākotnes plānu un atbilstoši vienotos par noregulējuma pamatnosacījumiem; saistībā ar to atzinīgi vērtē 2012. gada janvārī panākto vienošanās par pieeju “soli pa solim”, lai risinātu parastajiem iedzīvotājiem svarīgākās praktiskās problēmas; |
| --- | --- |

22.

mudina visas attiecīgās puses proaktīvi iesaistīties sadarbībā ar Piedņestras pusi, lai atbalstītu savstarpēji pieņemamu kopīgas nākotnes plānu un atbilstoši vienotos par noregulējuma pamatnosacījumiem; saistībā ar to atzinīgi vērtē 2012. gada janvārī panākto vienošanās par pieeju “soli pa solim”, lai risinātu parastajiem iedzīvotājiem svarīgākās praktiskās problēmas;

| 23. | uzsver Eiropas Parlamenta pašreizējo nodomu veicināt Eiropas jūrniecības drošības stratēģijas sagatavošanu un norāda, ka šāda stratēģija varētu būt noderīga ieilgušo konfliktu risināšanai, ja tajā būtu iekļauts mērķtiecīgs plāns attiecībā uz Melno jūru; |
| --- | --- |

23.

uzsver Eiropas Parlamenta pašreizējo nodomu veicināt Eiropas jūrniecības drošības stratēģijas sagatavošanu un norāda, ka šāda stratēģija varētu būt noderīga ieilgušo konfliktu risināšanai, ja tajā būtu iekļauts mērķtiecīgs plāns attiecībā uz Melno jūru;

| 24. | aicina ES, Austrumeiropas partnerus un attiecīgos reģionālos dalībniekus veicināt to politisko dialogu, ierosinot uzticību veidojošu pasākumu kopumu Austrumeiropas reģionā, lai noteiktu kopīgus principus un plānu drošības stiprināšanai un virzībai uz konfliktu atrisināšanu; saistībā ar to aicina Ukrainas pārstāvjus, kuri veic EDSO vadītāju pienākumus 2013. gadā, īstenot mērķtiecīgu plānu un nodrošināt visu Austrumeiropas partnervalstu līdzdalību ES dialogu forumos, tostarp dialogā par cilvēktiesību jautājumiem, lai gūtu progresu neatrisināto konfliktu mierīga noregulējuma procesos; |
| --- | --- |

24.

aicina ES, Austrumeiropas partnerus un attiecīgos reģionālos dalībniekus veicināt to politisko dialogu, ierosinot uzticību veidojošu pasākumu kopumu Austrumeiropas reģionā, lai noteiktu kopīgus principus un plānu drošības stiprināšanai un virzībai uz konfliktu atrisināšanu; saistībā ar to aicina Ukrainas pārstāvjus, kuri veic EDSO vadītāju pienākumus 2013. gadā, īstenot mērķtiecīgu plānu un nodrošināt visu Austrumeiropas partnervalstu līdzdalību ES dialogu forumos, tostarp dialogā par cilvēktiesību jautājumiem, lai gūtu progresu neatrisināto konfliktu mierīga noregulējuma procesos;

| 25. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt daudzpusēju reģionālu programmu izstrādi, paredzēt stimulus reģionālajai sadarbībai un pastiprināt pārrobežu projektu īstenošanu uzticības veidošanai un uzticēšanās veicināšanai valstu iedzīvotāju vidū, īpašu uzmanību veltot konflikta pārveides pasākumiem un ar tirdzniecības, ceļošanas un ieguldījumu veicināšanu sniedzot ieguldījumu konflikta skarto reģionu atjaunošanā un ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; |
| --- | --- |

25.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt daudzpusēju reģionālu programmu izstrādi, paredzēt stimulus reģionālajai sadarbībai un pastiprināt pārrobežu projektu īstenošanu uzticības veidošanai un uzticēšanās veicināšanai valstu iedzīvotāju vidū, īpašu uzmanību veltot konflikta pārveides pasākumiem un ar tirdzniecības, ceļošanas un ieguldījumu veicināšanu sniedzot ieguldījumu konflikta skarto reģionu atjaunošanā un ekonomiskajā un sociālajā attīstībā;

| 26. | uzsver divpusējas tirdzniecības, ekonomiskās integrācijas un infrastruktūras attīstības vajadzību Austrumeiropas partnervalstu vidū; |
| --- | --- |

26.

uzsver divpusējas tirdzniecības, ekonomiskās integrācijas un infrastruktūras attīstības vajadzību Austrumeiropas partnervalstu vidū;

| 27. | mudina Austrumeiropas partnervalstis īstenot kvalitatīvas izglītības programmas, kas palīdzēs izskaust etniski, teritoriāli un reliģiski motivētu naidu un nostiprināt minoritāšu tiesību ievērošanu; uzskata, ka ir jāturpina veicināt dialogi starp dažādu kultūru un reliģiju pārstāvjiem, lai Austrumeiropas partnervalstu vidū veicinātu savstarpēju izpratni, cieņu un iecietību; saistībā ar to uzsver spēcīgu un aktīvu pilsonisko sabiedrību nozīmi, kuras var stiprināt šādus dialogus un attīstīt privātus kontaktus, kas pārvar valstu robežas un konfliktus; aicina Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu turpināt iesaistīties šim mērķim veltīto Austrumu partnerības daudzpusējo un divpusējo pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

27.

mudina Austrumeiropas partnervalstis īstenot kvalitatīvas izglītības programmas, kas palīdzēs izskaust etniski, teritoriāli un reliģiski motivētu naidu un nostiprināt minoritāšu tiesību ievērošanu; uzskata, ka ir jāturpina veicināt dialogi starp dažādu kultūru un reliģiju pārstāvjiem, lai Austrumeiropas partnervalstu vidū veicinātu savstarpēju izpratni, cieņu un iecietību; saistībā ar to uzsver spēcīgu un aktīvu pilsonisko sabiedrību nozīmi, kuras var stiprināt šādus dialogus un attīstīt privātus kontaktus, kas pārvar valstu robežas un konfliktus; aicina Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu turpināt iesaistīties šim mērķim veltīto Austrumu partnerības daudzpusējo un divpusējo pasākumu īstenošanā;

| 28. | iesaka Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumam sākt plašsaziņas līdzekļu darbinieku apmācību, kurā piedalītos profesionālu Eiropas žurnālistu organizāciju pārstāvji un kas sniegtu ieguldījumu cīņā ar savstarpējo naidīgumu un naida izpausmēm izteikumos, garantēt profesionālo standartu ievērošanu, atspoguļojot attiecības starp etniskajām grupām, kā arī lūgt palīdzību neatkarīgiem “ideju ģeneratoriem”, kas īsteno sadarbību drošības garantēšanas un konfliktu risināšanas un novēršanas modeļu izstrādes jomā; |
| --- | --- |

28.

iesaka Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumam sākt plašsaziņas līdzekļu darbinieku apmācību, kurā piedalītos profesionālu Eiropas žurnālistu organizāciju pārstāvji un kas sniegtu ieguldījumu cīņā ar savstarpējo naidīgumu un naida izpausmēm izteikumos, garantēt profesionālo standartu ievērošanu, atspoguļojot attiecības starp etniskajām grupām, kā arī lūgt palīdzību neatkarīgiem “ideju ģeneratoriem”, kas īsteno sadarbību drošības garantēšanas un konfliktu risināšanas un novēršanas modeļu izstrādes jomā;

| 29. | atzīst, ka neatrisinātie konflikti iedzīvotāju vidū var radīt netaisnības izjūtu un dusmas; iesaka Austrumeiropas partnervalstu ierēdņiem un politiskajiem vadītājiem atturēties no šādu tendenču izmantošanas sabiedriskās domas veidošanā, izmantojot tās kā instrumentu iekšējās politiskajās kampaņās, jo šāda rīcība var tikai padziļināt naidu un radīt lielāku spriedzi; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka neatrisinātie konflikti iedzīvotāju vidū var radīt netaisnības izjūtu un dusmas; iesaka Austrumeiropas partnervalstu ierēdņiem un politiskajiem vadītājiem atturēties no šādu tendenču izmantošanas sabiedriskās domas veidošanā, izmantojot tās kā instrumentu iekšējās politiskajās kampaņās, jo šāda rīcība var tikai padziļināt naidu un radīt lielāku spriedzi;

Politiskās un militārās sadarbības stiprināšana reģionālās drošības risku novēršanā

| 30. | uzsver starptautisko organizāciju un partnerību būtisko nozīmi, risinot reģionālās drošības problēmas un izstrādājot uz sadarbību vērstu pieeju drošībai, kas aptver drošības politiskās un militārās dimensijas; saistībā ar to aicina īstenot ciešāku politisko sadarbību ar Krievijas Federāciju, lai noteiktu ilgtspējīgus reģionālo drošības problēmu, tostarp ieilgušu konfliktu, risinājumus; |
| --- | --- |

30.

uzsver starptautisko organizāciju un partnerību būtisko nozīmi, risinot reģionālās drošības problēmas un izstrādājot uz sadarbību vērstu pieeju drošībai, kas aptver drošības politiskās un militārās dimensijas; saistībā ar to aicina īstenot ciešāku politisko sadarbību ar Krievijas Federāciju, lai noteiktu ilgtspējīgus reģionālo drošības problēmu, tostarp ieilgušu konfliktu, risinājumus;

| 31. | aicina ES dalībvalstis un attiecīgās Austrumeiropas partnervalstis pastiprināt to dialogu par drošības jautājumiem, izmantojot pašreizējās ES, NATO Eiroatlantiskās partnerības padomes, EDSO un Eiropas Padomes sniegtās sarunu veikšanas iespējas, un iesaka tām saskaņot savu sadarbību, lai veiktu efektīvāku darbu uz vietas, taupītu līdzekļus un ieviestu programmas, kuras ir pielāgotas iesaistīto valstu individuālajām vajadzībām; jo īpaši uzskata, ka gan ES, gan NATO dalībvalstīm būtu jāapvieno resursi, lai nostiprinātu sadarbību ar Austrumeiropas partnervalstīm KDAP un NATO programmas “Partnerattiecības mieram” ietvaros; |
| --- | --- |

31.

aicina ES dalībvalstis un attiecīgās Austrumeiropas partnervalstis pastiprināt to dialogu par drošības jautājumiem, izmantojot pašreizējās ES, NATO Eiroatlantiskās partnerības padomes, EDSO un Eiropas Padomes sniegtās sarunu veikšanas iespējas, un iesaka tām saskaņot savu sadarbību, lai veiktu efektīvāku darbu uz vietas, taupītu līdzekļus un ieviestu programmas, kuras ir pielāgotas iesaistīto valstu individuālajām vajadzībām; jo īpaši uzskata, ka gan ES, gan NATO dalībvalstīm būtu jāapvieno resursi, lai nostiprinātu sadarbību ar Austrumeiropas partnervalstīm KDAP un NATO programmas “Partnerattiecības mieram” ietvaros;

| 32. | atzīst ES, Ukrainas un Moldovas Republikas īstenotās sadarbības nozīmi un sekmes ES KDAP ietvaros, kas ir palīdzējusi noslēgt ar drošību saistītus nolīgumus un paredzēt regulējumus saistībā ar ES vadītajām misijām un krīzes pārvarēšanas operācijām; aicina ES dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā to Austrumeiropas partnervalstu centienus, kuras vēlas uzlabot savas spējas, lai paaugstinātu savas sadarbības līmeni KDAP ietvaros, un iesaka īstenot ciešāku sadarbību, izmantojot spēju veidošanai un valsts drošības un aizsardzības nozares personāla apmācībai paredzētas iniciatīvas; |
| --- | --- |

32.

atzīst ES, Ukrainas un Moldovas Republikas īstenotās sadarbības nozīmi un sekmes ES KDAP ietvaros, kas ir palīdzējusi noslēgt ar drošību saistītus nolīgumus un paredzēt regulējumus saistībā ar ES vadītajām misijām un krīzes pārvarēšanas operācijām; aicina ES dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā to Austrumeiropas partnervalstu centienus, kuras vēlas uzlabot savas spējas, lai paaugstinātu savas sadarbības līmeni KDAP ietvaros, un iesaka īstenot ciešāku sadarbību, izmantojot spēju veidošanai un valsts drošības un aizsardzības nozares personāla apmācībai paredzētas iniciatīvas;

| 33. | atzinīgi vērtē EDSO Ministru padomes 2012. gada 7. decembra lēmumu sākt “Helsinki + 40” procesu, lai sniegtu politisko stimulu darba veicināšanai pie drošības kopienas izveides un stratēģiskā ceļveža izstrādes sadarbības stiprināšanai EDSO laikposmā līdz 2015. gadam, kad tiks atzīmēta Helsinku Nobeiguma akta parakstīšanas 40. gadadiena; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē EDSO Ministru padomes 2012. gada 7. decembra lēmumu sākt “Helsinki + 40” procesu, lai sniegtu politisko stimulu darba veicināšanai pie drošības kopienas izveides un stratēģiskā ceļveža izstrādes sadarbības stiprināšanai EDSO laikposmā līdz 2015. gadam, kad tiks atzīmēta Helsinku Nobeiguma akta parakstīšanas 40. gadadiena;

| 34. | mudina ES kopā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un galvenajiem partneriem izstrādāt atjaunošanas scenārijus pēc konflikta atrisināšanas, kas sniegtu turpmāku pamudinājumu atrisināt konfliktus, parādot mierīga atrisinājuma reālās priekšrocības; |
| --- | --- |

34.

mudina ES kopā ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām un galvenajiem partneriem izstrādāt atjaunošanas scenārijus pēc konflikta atrisināšanas, kas sniegtu turpmāku pamudinājumu atrisināt konfliktus, parādot mierīga atrisinājuma reālās priekšrocības;

| 35. | uzsver vajadzību atjaunot un paplašināt sadarbību atbruņošanās, ieroču tirdzniecības regulējuma, parasto ieroču kontroles un ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas jomā; šajā nolūkā ES un Austrumeiropas partnervalstīm iesaka pārskatīt atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem, jo īpaši Līgumam par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā, vēl vairāk atbalstīt visaptverošu ieroču tirdzniecības līgumu un iesaistīties dialogā, lai attīstītu turpmāku sadarbību atbruņošanās un ieroču kontroles jomā; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi ierobežot bruņošanās sacensību; |
| --- | --- |

35.

uzsver vajadzību atjaunot un paplašināt sadarbību atbruņošanās, ieroču tirdzniecības regulējuma, parasto ieroču kontroles un ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas jomā; šajā nolūkā ES un Austrumeiropas partnervalstīm iesaka pārskatīt atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem, jo īpaši Līgumam par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā, vēl vairāk atbalstīt visaptverošu ieroču tirdzniecības līgumu un iesaistīties dialogā, lai attīstītu turpmāku sadarbību atbruņošanās un ieroču kontroles jomā; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi ierobežot bruņošanās sacensību;

| 36. | aicina ES nostiprināt sadarbības programmas, kas ir vērstas uz Austrumeiropas partnervalstīm, un palielināt to finansējumu ES stabilitātes instrumenta ietvaros, lai mazinātu riskus, ko rada CBRN (ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski un kodola) materiāli, kā arī masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītās tehnoloģijas zināšanu izplatīšana; |
| --- | --- |

36.

aicina ES nostiprināt sadarbības programmas, kas ir vērstas uz Austrumeiropas partnervalstīm, un palielināt to finansējumu ES stabilitātes instrumenta ietvaros, lai mazinātu riskus, ko rada CBRN (ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski un kodola) materiāli, kā arī masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītās tehnoloģijas zināšanu izplatīšana;

| 37. | uzsver, ka valsts pārvaldes, tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības struktūru reformas Austrumeiropas partnervalstīs ir būtiskas, lai panāktu progresu organizētās noziedzības, korupcijas, kibernoziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma apkarošanā; aicina Austrumeiropas partnervalstis iesaistīties mērķtiecīgas programmas īstenošanā, lai nodrošinātu tiesu iestāžu neatkarību, vai turpināt šādas programmas īstenošanu, kā arī turpināt sadarbību ar ES tiesībaizsardzības un muitas pārvaldes jomā ar mērķi palielināt sabiedrības uzticību šo nozaru iestādēm; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka valsts pārvaldes, tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības struktūru reformas Austrumeiropas partnervalstīs ir būtiskas, lai panāktu progresu organizētās noziedzības, korupcijas, kibernoziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma apkarošanā; aicina Austrumeiropas partnervalstis iesaistīties mērķtiecīgas programmas īstenošanā, lai nodrošinātu tiesu iestāžu neatkarību, vai turpināt šādas programmas īstenošanu, kā arī turpināt sadarbību ar ES tiesībaizsardzības un muitas pārvaldes jomā ar mērķi palielināt sabiedrības uzticību šo nozaru iestādēm;

| 38. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis pamatoties uz Austrumu partnerības pamatiniciatīvu cilvēku un dabas izraisīto katastrofu novēršanai, sagatavotībai šādām katastrofām un reakcijai uz tām, kuras vispārējais mērķis ir veicināt mieru, stabilitāti, drošību un pārticību Austrumu partnerības dalībvalstīs, kā arī aizsargāt reģiona vidi, iedzīvotājus, kultūras mantojumu, resursus un infrastruktūru, nostiprinot valstu izturētspēju, sagatavotību un reakciju uz cilvēku un dabas izraisītām katastrofām, kā arī aicina padziļināt sadarbību ārpus šajā iniciatīvā paredzētajiem pasākumiem pēc 2014. gada; |
| --- | --- |

38.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis pamatoties uz Austrumu partnerības pamatiniciatīvu cilvēku un dabas izraisīto katastrofu novēršanai, sagatavotībai šādām katastrofām un reakcijai uz tām, kuras vispārējais mērķis ir veicināt mieru, stabilitāti, drošību un pārticību Austrumu partnerības dalībvalstīs, kā arī aizsargāt reģiona vidi, iedzīvotājus, kultūras mantojumu, resursus un infrastruktūru, nostiprinot valstu izturētspēju, sagatavotību un reakciju uz cilvēku un dabas izraisītām katastrofām, kā arī aicina padziļināt sadarbību ārpus šajā iniciatīvā paredzētajiem pasākumiem pēc 2014. gada;

| 39. | uzsver energoapgādes drošības nozīmi reģiona drošības vides veidošanā; mudina turpināt darbu pie ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģijas tirgu integrēšanas, atkārtoti uzsver Dienvidu gāzes koridora un tā Kaspijas un Melnās jūras enerģijas pamatprojektu nozīmi Dienvidu gāzes koridora iniciatīvas ietvaros, lai samazinātu atkarību no enerģijas importa, ko nodrošina tirgū dominējošie piegādātāji, un aicina ES sekmēt un veicināt gāzes piegādes avotu dažādošanu, kas nodrošinās dziļāku sadarbību un saikni starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm; |
| --- | --- |

39.

uzsver energoapgādes drošības nozīmi reģiona drošības vides veidošanā; mudina turpināt darbu pie ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģijas tirgu integrēšanas, atkārtoti uzsver Dienvidu gāzes koridora un tā Kaspijas un Melnās jūras enerģijas pamatprojektu nozīmi Dienvidu gāzes koridora iniciatīvas ietvaros, lai samazinātu atkarību no enerģijas importa, ko nodrošina tirgū dominējošie piegādātāji, un aicina ES sekmēt un veicināt gāzes piegādes avotu dažādošanu, kas nodrošinās dziļāku sadarbību un saikni starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm;

| 40. | aicina sekmēt reģionālo sadarbību un labas kaimiņattiecības un palīdzēt attīstīt reģionālās sinerģijas un reakciju uz konkrētām ģeogrāfiskām, ekonomiskām, drošības, vides un sociālajām problēmām Austrumu kaimiņvalstīs, kā arī to attiecībās ar ES; saistībā ar to aicina īstenot dziļāku sadarbību attiecībā uz nozaru politikas programmām, piemēram, izglītības, jaunatnes, migrācijas, veselības aprūpes un transporta jomā; |
| --- | --- |

40.

aicina sekmēt reģionālo sadarbību un labas kaimiņattiecības un palīdzēt attīstīt reģionālās sinerģijas un reakciju uz konkrētām ģeogrāfiskām, ekonomiskām, drošības, vides un sociālajām problēmām Austrumu kaimiņvalstīs, kā arī to attiecībās ar ES; saistībā ar to aicina īstenot dziļāku sadarbību attiecībā uz nozaru politikas programmām, piemēram, izglītības, jaunatnes, migrācijas, veselības aprūpes un transporta jomā;

| 41. | iesaka Austrumeiropas partnervalstīm pastiprināt sadarbību reģiona robežu un migrācijas plūsmu pārvaldības jomā, izstrādājot kopīgus standartus ar ES vai tos tuvinot ES standartiem, apkarojot cilvēktirdzniecību un tajā pašā laikā nodrošinot migrantu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

41.

iesaka Austrumeiropas partnervalstīm pastiprināt sadarbību reģiona robežu un migrācijas plūsmu pārvaldības jomā, izstrādājot kopīgus standartus ar ES vai tos tuvinot ES standartiem, apkarojot cilvēktirdzniecību un tajā pašā laikā nodrošinot migrantu tiesību ievērošanu;

| 42. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāza valstīs, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu, Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem un Krievijas Federācijai. |
| --- | --- |

42.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim Dienvidkaukāza valstīs, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu, Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem un Krievijas Federācijai.

---

(1)  Pieņemta 2013. gada 28. maijā Briselē.

---

| 19.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 338/10

---

REZOLŪCIJA (1)

par Austrumu partnerības valstu tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem ekonomikas jomā

2013/C 338/02

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu kopīgi pieņemtos rīcības plānus un kopā ar Ukrainu pieņemto asociācijas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu kopīgi pieņemtos rīcības plānus un kopā ar Ukrainu pieņemto asociācijas programmu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības valstu ārlietu ministru 2010. gada 13. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības valstu ārlietu ministru 2010. gada 13. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. maijā Prāgā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju un 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. maijā Prāgā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju un 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanu (2), un Eiropas Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas kaimiņattiecību instrumenta izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanu (2), un Eiropas Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas kaimiņattiecību instrumenta izveidi (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (4), 2011. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (5) un 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par tirdzniecības aspektiem Austrumu partnerībā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (4), 2011. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (5) un 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par tirdzniecības aspektiem Austrumu partnerībā (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 3. aprīlī pieņemto Euronest parlamentārās asamblejas rezolūciju par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām, un par ES palīdzību šajā jomā, kuru sagatavoja Euronest parlamentārās asamblejas Pastāvīgā komiteja ekonomikas integrācijas, tiesību aktu tuvināšanas un konverģences ar ES politikas virzieniem jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 3. aprīlī pieņemto Euronest parlamentārās asamblejas rezolūciju par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām, un par ES palīdzību šajā jomā, kuru sagatavoja Euronest parlamentārās asamblejas Pastāvīgā komiteja ekonomikas integrācijas, tiesību aktu tuvināšanas un konverģences ar ES politikas virzieniem jautājumos,

| — | ņemot vērā tās 2011. gada 3. maija dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās 2011. gada 3. maija dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā tās Reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamentu,

| A. | tā kā tiesību aktu tuvināšana ekonomikas jomā nav pašmērķis un ir uzskatāma par svarīgu sasniegumu ekonomiskās sadarbības veicināšanā, tādējādi nodrošinot labumu visām Austrumu partnerības valstīm un ES; tā kā, izstrādājot tādus tiesību aktus, regulatīvās sistēmas, standartus un sertifikācijas metodes, kas ir saderīgi ar ES tiesību aktiem, regulatīvajām sistēmām, standartiem un sertifikācijas metodēm, minētās valstis vairāk iepazīs ES standartus un vērtības; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesību aktu tuvināšana ekonomikas jomā nav pašmērķis un ir uzskatāma par svarīgu sasniegumu ekonomiskās sadarbības veicināšanā, tādējādi nodrošinot labumu visām Austrumu partnerības valstīm un ES; tā kā, izstrādājot tādus tiesību aktus, regulatīvās sistēmas, standartus un sertifikācijas metodes, kas ir saderīgi ar ES tiesību aktiem, regulatīvajām sistēmām, standartiem un sertifikācijas metodēm, minētās valstis vairāk iepazīs ES standartus un vērtības;

| B. | tā kā tiesību aktu tuvināšana tiem ES ekonomikas standartiem, kas izstrādāti, ievērojot savstarpējas intereses un katras valsts īpatnības, ļaus Austrumu partnerības valstīm uzlabot centienus panākt līdzsvarotu un ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt augstu nodarbinātības un sociālās aizsardzības līmeni, ekonomisko un sociālo kohēziju, augstus vides standartus, labāku dzīves līmeni un labāku dzīves kvalitāti attiecīgo valstu sabiedrībai; tā kā tiks arī izveidoti nosacījumi minēto valstu tautsaimniecības konkurētspējas uzlabošanai, stimulējot ieguldījumus un veicinot tirdzniecību, kā arī tiks sekmēta 2011. gada Sopotas foruma laikā ierosinātā Austrumu partnerības Uzņēmējdarbības foruma attīstība; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesību aktu tuvināšana tiem ES ekonomikas standartiem, kas izstrādāti, ievērojot savstarpējas intereses un katras valsts īpatnības, ļaus Austrumu partnerības valstīm uzlabot centienus panākt līdzsvarotu un ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt augstu nodarbinātības un sociālās aizsardzības līmeni, ekonomisko un sociālo kohēziju, augstus vides standartus, labāku dzīves līmeni un labāku dzīves kvalitāti attiecīgo valstu sabiedrībai; tā kā tiks arī izveidoti nosacījumi minēto valstu tautsaimniecības konkurētspējas uzlabošanai, stimulējot ieguldījumus un veicinot tirdzniecību, kā arī tiks sekmēta 2011. gada Sopotas foruma laikā ierosinātā Austrumu partnerības Uzņēmējdarbības foruma attīstība;

| C. | tā kā dažos gadījumos nav iespējams noteikt konkrētus tuvināšanas posmus, jo tiesību akti, kas jātuvina, ir uzskatāmi par kopumu, un, pieņemot kādu atsevišķu šā kopuma daļu, tā nebūtu spēkā bez pārējiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažos gadījumos nav iespējams noteikt konkrētus tuvināšanas posmus, jo tiesību akti, kas jātuvina, ir uzskatāmi par kopumu, un, pieņemot kādu atsevišķu šā kopuma daļu, tā nebūtu spēkā bez pārējiem tiesību aktiem;

| D. | tā kā tuvināšana ir sarežģīts, dinamisks un pakāpenisks process, kas saistīts ar iestāžu un struktūru izveidi un pielāgošanu, kā arī ar ievērojamām pārmaiņām attiecīgo valstu administratīvo sistēmu, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pienākumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā tuvināšana ir sarežģīts, dinamisks un pakāpenisks process, kas saistīts ar iestāžu un struktūru izveidi un pielāgošanu, kā arī ar ievērojamām pārmaiņām attiecīgo valstu administratīvo sistēmu, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pienākumos;

| E. | tā kā Austrumu partnerības valstīs ekonomiskās konverģences ar ES process nenorit vienādi un tādēļ tajās ir lielas atšķirības attiecībā uz to tiesību aktu skaitu un veidu, kuri jau ir saskaņoti, kā arī atšķiras katras valsts pieeja šim procesam; |
| --- | --- |

E.

tā kā Austrumu partnerības valstīs ekonomiskās konverģences ar ES process nenorit vienādi un tādēļ tajās ir lielas atšķirības attiecībā uz to tiesību aktu skaitu un veidu, kuri jau ir saskaņoti, kā arī atšķiras katras valsts pieeja šim procesam;

| F. | tā kā regulējuma tuvināšanas procesam ekonomikas jomā attiecīgā gadījumā būtu jānotiek paralēli ar tā regulējuma tuvināšanu, kas saistīts ar sarunām par padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām (DCFTA); |
| --- | --- |

F.

tā kā regulējuma tuvināšanas procesam ekonomikas jomā attiecīgā gadījumā būtu jānotiek paralēli ar tā regulējuma tuvināšanu, kas saistīts ar sarunām par padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām (DCFTA);

| G. | tā kā šī regulējuma tuvināšana ir atvērts un pakāpenisks process, kas saistīts ar tuvināšanas padziļināšanu un turpmāk varētu veicināt saskaņošanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā šī regulējuma tuvināšana ir atvērts un pakāpenisks process, kas saistīts ar tuvināšanas padziļināšanu un turpmāk varētu veicināt saskaņošanu,

Austrumu partnerības valstu veiktā plānošana, saistības un īstenošana

| 1. | atzīst saskaņā ar partnerības un sadarbības nolīgumiem īstenotos līdzšinējos centienus tuvināt regulējumu un mudina Austrumu partnerības valstis veicināt šo procesu, ņemot vērā turpmākos asociācijas nolīgumus; atgādina, ka savlaicīgi varētu tikt īstenoti ekonomiskās integrācijas padziļināšanas papildpasākumi, lai turpinātu virzību uz ES un Austrumu partnerības valstu ekonomikas zonas izveidi, kā noteikts kopīgajā deklarācijā, kas pieņemta Varšavā notikušajā Austrumu partnerības valstu augsta līmeņa sanāksmē; |
| --- | --- |

1.

atzīst saskaņā ar partnerības un sadarbības nolīgumiem īstenotos līdzšinējos centienus tuvināt regulējumu un mudina Austrumu partnerības valstis veicināt šo procesu, ņemot vērā turpmākos asociācijas nolīgumus; atgādina, ka savlaicīgi varētu tikt īstenoti ekonomiskās integrācijas padziļināšanas papildpasākumi, lai turpinātu virzību uz ES un Austrumu partnerības valstu ekonomikas zonas izveidi, kā noteikts kopīgajā deklarācijā, kas pieņemta Varšavā notikušajā Austrumu partnerības valstu augsta līmeņa sanāksmē;

| 2. | aicina ikvienu Austrumu partnerības valsti, kas vēl nav pieņēmusi darba programmu, to izdarīt un izveidot tiesību aktu tuvināšanas grafiku, tostarp konsolidētu sadaļu par tiesību aktu tuvināšanu ekonomikas jomā, pamatojoties uz katras valsts saistībām, kas noteiktas nolīgumos, ar kuriem tiek reglamentētas divpusējās attiecības ar ES ekonomikas jomā; iesaka izveidot visaptverošas leģislatīvas stratēģijas, kurās ietvertas pašu valstu intereses un prioritātes un ņemta vērā reālā situācija sociālajā, ekonomikas un politikas jomā, kā arī darbs, kas šajās jomās paveikts līdz šim; |
| --- | --- |

2.

aicina ikvienu Austrumu partnerības valsti, kas vēl nav pieņēmusi darba programmu, to izdarīt un izveidot tiesību aktu tuvināšanas grafiku, tostarp konsolidētu sadaļu par tiesību aktu tuvināšanu ekonomikas jomā, pamatojoties uz katras valsts saistībām, kas noteiktas nolīgumos, ar kuriem tiek reglamentētas divpusējās attiecības ar ES ekonomikas jomā; iesaka izveidot visaptverošas leģislatīvas stratēģijas, kurās ietvertas pašu valstu intereses un prioritātes un ņemta vērā reālā situācija sociālajā, ekonomikas un politikas jomā, kā arī darbs, kas šajās jomās paveikts līdz šim;

| 3. | aicina Austrumu partnerības valstis noteikt savas nozaru prioritātes un definēt ar tām saistītos būtiskākos jautājumus; mudina tās sniegt informāciju par konkrētām grūtībām, ar kurām tās saskaras tiesību aktu tuvināšanas procesā, un ar ES palīdzību izstrādāt stratēģijas, lai šīs grūtības novērstu; vienlaikus mudina tās ņemt vērā ES ieteikumus par īpašiem centieniem, kuri tām būtu jāīsteno, lai novērstu būtiskas problēmas to atsevišķajos tiesiskās konverģences procesos ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

3.

aicina Austrumu partnerības valstis noteikt savas nozaru prioritātes un definēt ar tām saistītos būtiskākos jautājumus; mudina tās sniegt informāciju par konkrētām grūtībām, ar kurām tās saskaras tiesību aktu tuvināšanas procesā, un ar ES palīdzību izstrādāt stratēģijas, lai šīs grūtības novērstu; vienlaikus mudina tās ņemt vērā ES ieteikumus par īpašiem centieniem, kuri tām būtu jāīsteno, lai novērstu būtiskas problēmas to atsevišķajos tiesiskās konverģences procesos ekonomikas jomā;

| 4. | aicina Austrumu partnerības valstis pielāgot savu regulējuma tuvināšanas programmu secību un gaitu, lai nostiprinātu un konsolidētu makroekonomikas reformas un to stabilitāti; uzskata, ka tiesību aktu tuvināšana ir ilgtermiņa mērķis, kas būtu jāiekļauj valstu ekonomikas programmās; |
| --- | --- |

4.

aicina Austrumu partnerības valstis pielāgot savu regulējuma tuvināšanas programmu secību un gaitu, lai nostiprinātu un konsolidētu makroekonomikas reformas un to stabilitāti; uzskata, ka tiesību aktu tuvināšana ir ilgtermiņa mērķis, kas būtu jāiekļauj valstu ekonomikas programmās;

| 5. | uzsver, ka tiesību aktu tuvināšana bez nepieciešamajām institucionālajām pārmaiņām un pareizas īstenošanas varētu noritēt tikai kā noteikumu transponēšana un tādējādi nebūtu iespējama paredzēto saistību izpilde; norāda, ka ir nepieciešama nevis tikai formāla, bet faktiska pielāgošana, lai panāktu vēlamo ekonomisko ietekmi, no kā labumu gūtu visi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka tiesību aktu tuvināšana bez nepieciešamajām institucionālajām pārmaiņām un pareizas īstenošanas varētu noritēt tikai kā noteikumu transponēšana un tādējādi nebūtu iespējama paredzēto saistību izpilde; norāda, ka ir nepieciešama nevis tikai formāla, bet faktiska pielāgošana, lai panāktu vēlamo ekonomisko ietekmi, no kā labumu gūtu visi;

| 6. | atzīst, ka Austrumu partnerības valstīm lielākās problēmas sagādā nevis to tiesību aktu tuvināšanu, bet gan attiecīgo administratīvo iestāžu, tiesu sistēmu un sabiedrības pārveide un pielāgošana nosacījumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu tiesību aktu spēkā esamību un pienācīgu īstenošanu; uzskata, ka Austrumu partnerības valstīm būtu jānosaka pareizie nosacījumi, lai šādus tiesību aktus varētu piemērot; šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešami mērķtiecīgi valdības struktūru, parlamenta, tiesu iestāžu un privātā sektora administratīvo spēju veidošanas pasākumi katrā valstī; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka Austrumu partnerības valstīm lielākās problēmas sagādā nevis to tiesību aktu tuvināšanu, bet gan attiecīgo administratīvo iestāžu, tiesu sistēmu un sabiedrības pārveide un pielāgošana nosacījumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu tiesību aktu spēkā esamību un pienācīgu īstenošanu; uzskata, ka Austrumu partnerības valstīm būtu jānosaka pareizie nosacījumi, lai šādus tiesību aktus varētu piemērot; šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešami mērķtiecīgi valdības struktūru, parlamenta, tiesu iestāžu un privātā sektora administratīvo spēju veidošanas pasākumi katrā valstī;

| 7. | šajā sakarībā mudina Austrumu partnerības valstis izveidot un konsolidēt piemērotas administratīvās un organizatoriskās struktūras, lai efektīvi īstenotu un piemērotu pieņemtos tiesību aktus, un attiecīgā gadījumā izveidot koordinēšanas un uzraudzības mehānismus, kuri ļaus virzīt uz priekšu tuvināšanas procesu; uzsver, ka ir būtiski izveidot izpildiestādes, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarībā mudina Austrumu partnerības valstis izveidot un konsolidēt piemērotas administratīvās un organizatoriskās struktūras, lai efektīvi īstenotu un piemērotu pieņemtos tiesību aktus, un attiecīgā gadījumā izveidot koordinēšanas un uzraudzības mehānismus, kuri ļaus virzīt uz priekšu tuvināšanas procesu; uzsver, ka ir būtiski izveidot izpildiestādes, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu īstenošanu;

| 8. | uzsver, ka šajā procesā svarīga nozīme ir tiesu sistēmas reformām un cīņai pret korupciju; atgādina, ka vienam no nosacījumiem, kurus attiecina uz decentralizētu ekonomikas sistēmu, proti, nosacījumam par labi funkcionējošu tiesu sistēmu, būtu jānodrošina gan fiziskām personām, gan privātām juridiskām personām ātra tiesu iestāžu pieejamība; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka šajā procesā svarīga nozīme ir tiesu sistēmas reformām un cīņai pret korupciju; atgādina, ka vienam no nosacījumiem, kurus attiecina uz decentralizētu ekonomikas sistēmu, proti, nosacījumam par labi funkcionējošu tiesu sistēmu, būtu jānodrošina gan fiziskām personām, gan privātām juridiskām personām ātra tiesu iestāžu pieejamība;

| 9. | uzsver vīzu liberalizācijas procesa nozīmi, kurš palīdz ne tikai veicināt visaugstāko standartu ieviešanu Austrumu partnerības valstīs, bet arī uzlabot uzņēmējdarbības kultūru, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu tiesību aktu sekmīgu tuvināšanu ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

9.

uzsver vīzu liberalizācijas procesa nozīmi, kurš palīdz ne tikai veicināt visaugstāko standartu ieviešanu Austrumu partnerības valstīs, bet arī uzlabot uzņēmējdarbības kultūru, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu tiesību aktu sekmīgu tuvināšanu ekonomikas jomā;

| 10. | mudina Austrumu partnerības valstis nodrošināt ekonomikas dalībniekiem juridisko noteiktību un pārredzamību, izveidojot tiesību normu un komercdarbības noteikumu sistēmu; |
| --- | --- |

10.

mudina Austrumu partnerības valstis nodrošināt ekonomikas dalībniekiem juridisko noteiktību un pārredzamību, izveidojot tiesību normu un komercdarbības noteikumu sistēmu;

| 11. | mudina privātajā un valsts sektorā izveidot īpašas tehniskās un profesionālās iestādes, kuras varētu nodrošināt arī attiecīgo tiesību aktu piemērošanas un ekonomiskā procesa civilo uzraudzību kopumā; šajā sakarībā norāda, ka ir nepieciešama regulatīvā procesa, sabiedriskās apspriešanas, regulāro ietekmes novērtējumu un politikas rezultātu neatkarīgo izvērtējumu pārredzamība; |
| --- | --- |

11.

mudina privātajā un valsts sektorā izveidot īpašas tehniskās un profesionālās iestādes, kuras varētu nodrošināt arī attiecīgo tiesību aktu piemērošanas un ekonomiskā procesa civilo uzraudzību kopumā; šajā sakarībā norāda, ka ir nepieciešama regulatīvā procesa, sabiedriskās apspriešanas, regulāro ietekmes novērtējumu un politikas rezultātu neatkarīgo izvērtējumu pārredzamība;

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi, lai pilsoniskā sabiedrība un nevalstiskās organizācijas iesaistītos tiesību aktu tuvināšanas veicināšanā ekonomikas jomā, un uzskata, ka ES būtu pilnībā jāatbalsta pilsoniskā sabiedrība un nevalstiskās organizācijas, nododot Savienības pieredzi un zinātību, kā arī informāciju par finanšu instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir svarīgi, lai pilsoniskā sabiedrība un nevalstiskās organizācijas iesaistītos tiesību aktu tuvināšanas veicināšanā ekonomikas jomā, un uzskata, ka ES būtu pilnībā jāatbalsta pilsoniskā sabiedrība un nevalstiskās organizācijas, nododot Savienības pieredzi un zinātību, kā arī informāciju par finanšu instrumentu izmantošanu;

| 13. | uzsver ekonomikas jomas tiesību aktu tuvināšanas sociālās dimensijas nozīmi, jo īpaši gadījumos, kad tiesību akti ekonomikas jomā ietekmē sociālo un vides politiku un patērētāju aizsardzību; uzsver, ka ir vajadzīga visaptverošāka pieeja, lai ņemtu vērā nepieciešamību veidot kvalificētāku darbaspēku ar garantētām tiesībām, tādējādi sekmējot ekonomisko reformu izdošanos; |
| --- | --- |

13.

uzsver ekonomikas jomas tiesību aktu tuvināšanas sociālās dimensijas nozīmi, jo īpaši gadījumos, kad tiesību akti ekonomikas jomā ietekmē sociālo un vides politiku un patērētāju aizsardzību; uzsver, ka ir vajadzīga visaptverošāka pieeja, lai ņemtu vērā nepieciešamību veidot kvalificētāku darbaspēku ar garantētām tiesībām, tādējādi sekmējot ekonomisko reformu izdošanos;

| 14. | aicina ES un Austrumu partnerības valstis pilnībā izmantot Austrumu partnerības 2. platformu (“Ekonomiska integrācija un konverģence ar ES politiku”), kas palielina divpusējo apspriežu procesu vērtību un nodrošina iespēju apmainīties ar informāciju un paraugpraksi; |
| --- | --- |

14.

aicina ES un Austrumu partnerības valstis pilnībā izmantot Austrumu partnerības 2. platformu (“Ekonomiska integrācija un konverģence ar ES politiku”), kas palielina divpusējo apspriežu procesu vērtību un nodrošina iespēju apmainīties ar informāciju un paraugpraksi;

| 15. | uzsver tās nozīmi Austrumu partnerības valstu nacionālo tiesību aktu tuvināšanā ES tiesību aktiem ekonomikas jomā šā procesa uzraudzības, veicināšanas un atbalsta ziņā; |
| --- | --- |

15.

uzsver tās nozīmi Austrumu partnerības valstu nacionālo tiesību aktu tuvināšanā ES tiesību aktiem ekonomikas jomā šā procesa uzraudzības, veicināšanas un atbalsta ziņā;

ES pieeja tiesību aktu tuvināšanai ekonomikas jomā — finansiālā un tehniskā palīdzība un īstenošanas uzraudzība

| 16. | aicina ES nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam palielināt budžetu, kas paredzēts palīdzības sniegšanai Austrumu partnerības valstīm; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt Austrumu partnerības otrās paaudzes pamatiniciatīvas un prasa augsta līmeņa sanāksmē, kas notiks Viļņā, pieņemt tādas jaunas un redzamas iniciatīvas svarīgās Austrumu partnerības valstu sadarbības jomās, kuru mērķis ir atbalstīt ekonomiskās sadarbības attīstību; |
| --- | --- |

16.

aicina ES nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam palielināt budžetu, kas paredzēts palīdzības sniegšanai Austrumu partnerības valstīm; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt Austrumu partnerības otrās paaudzes pamatiniciatīvas un prasa augsta līmeņa sanāksmē, kas notiks Viļņā, pieņemt tādas jaunas un redzamas iniciatīvas svarīgās Austrumu partnerības valstu sadarbības jomās, kuru mērķis ir atbalstīt ekonomiskās sadarbības attīstību;

| 17. | aicina Komisiju sekmēt vīzu liberalizācijas procesu ar Austrumu partnerības valstīm, jo tas ir nepieciešams pasākums, lai panāktu mērķi par bezvīzu režīmu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju sekmēt vīzu liberalizācijas procesu ar Austrumu partnerības valstīm, jo tas ir nepieciešams pasākums, lai panāktu mērķi par bezvīzu režīmu;

| 18. | uzsver nepieciešamību nodrošināt principa “vairāk par vairāk” piemērošanu, jo tas ir svarīgs līdzeklis, lai atzītu un turpinātu atbalstīt Austrumu partnerības valstu progresu, veicot saskaņošanu ar ES standartiem un vērtībām; |
| --- | --- |

18.

uzsver nepieciešamību nodrošināt principa “vairāk par vairāk” piemērošanu, jo tas ir svarīgs līdzeklis, lai atzītu un turpinātu atbalstīt Austrumu partnerības valstu progresu, veicot saskaņošanu ar ES standartiem un vērtībām;

| 19. | uzskata — lai gan ikviena Austrumu partnerības valsts var izvēlēties savas nozaru prioritātes, ES būtu jāiesaka, kuri pasākumi būtu jāveic vispirms, un jāierosina svarīgākie pasākumi, kas veicami katrā nozarē, kā atskaites punktu ņemot vērā to, ka dažas jomas, piemēram, uzņēmējdarbības tiesības, jāuzskata par būtisku mūsdienu ekonomikas stūrakmeni; |
| --- | --- |

19.

uzskata — lai gan ikviena Austrumu partnerības valsts var izvēlēties savas nozaru prioritātes, ES būtu jāiesaka, kuri pasākumi būtu jāveic vispirms, un jāierosina svarīgākie pasākumi, kas veicami katrā nozarē, kā atskaites punktu ņemot vērā to, ka dažas jomas, piemēram, uzņēmējdarbības tiesības, jāuzskata par būtisku mūsdienu ekonomikas stūrakmeni;

| 20. | mudina ES sniegt Austrumu partnerības valstīm palīdzību attiecīgo stratēģiju plānošanā, lai arvien vairāk tuvinātu attiecīgos tiesību aktus un tos efektīvi īstenotu un piemērotu, jo īpaši attiecībā uz secību, kādā likumdošanas jomas tiek tuvinātas, un šo tiesību aktu īstenošanai nepieciešamajiem nosacījumiem; vienlaikus uzsver, ka ES būtu jāņem vērā ikvienas Austrumu partnerības valsts īpašie ekonomiskie apstākļi, jo īpaši tad, ja tie var ietekmēt secību, kādā katrai valstij būtu jāveic tuvināšana; šajā sakarībā norāda uz ES padomdevējas grupas sekmīgo darbu un mudina Komisiju turpināt pilnveidot šo palīdzības veidu, apspriežoties ar valstīm un partneriem; |
| --- | --- |

20.

mudina ES sniegt Austrumu partnerības valstīm palīdzību attiecīgo stratēģiju plānošanā, lai arvien vairāk tuvinātu attiecīgos tiesību aktus un tos efektīvi īstenotu un piemērotu, jo īpaši attiecībā uz secību, kādā likumdošanas jomas tiek tuvinātas, un šo tiesību aktu īstenošanai nepieciešamajiem nosacījumiem; vienlaikus uzsver, ka ES būtu jāņem vērā ikvienas Austrumu partnerības valsts īpašie ekonomiskie apstākļi, jo īpaši tad, ja tie var ietekmēt secību, kādā katrai valstij būtu jāveic tuvināšana; šajā sakarībā norāda uz ES padomdevējas grupas sekmīgo darbu un mudina Komisiju turpināt pilnveidot šo palīdzības veidu, apspriežoties ar valstīm un partneriem;

| 21. | norāda uz nepieciešamību palielināt pašreizējās ES palīdzības koordināciju; uzsver, ka šāda palīdzība būtu jāstiprina, vajadzības gadījumā jāpapildina un jānodrošina lielāka saskaņotība; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš dalībvalstu tehniskās palīdzības ciešākas koordinācijas panākšanai, kā arī tās potenciāla izmantošanai; šajā sakarībā mudina ES dalībvalstis, jo īpaši tās dalībvalstis, kas pašas nesen veikušas tiesību aktu tuvināšanas procesu (jaunās dalībvalstis), aktīvāk dalīties ar savu pieredzi un paraugpraksi; |
| --- | --- |

21.

norāda uz nepieciešamību palielināt pašreizējās ES palīdzības koordināciju; uzsver, ka šāda palīdzība būtu jāstiprina, vajadzības gadījumā jāpapildina un jānodrošina lielāka saskaņotība; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš dalībvalstu tehniskās palīdzības ciešākas koordinācijas panākšanai, kā arī tās potenciāla izmantošanai; šajā sakarībā mudina ES dalībvalstis, jo īpaši tās dalībvalstis, kas pašas nesen veikušas tiesību aktu tuvināšanas procesu (jaunās dalībvalstis), aktīvāk dalīties ar savu pieredzi un paraugpraksi;

| 22. | iesaka nākotnē izveidot informācijas apmaiņas biroju (sekojot piemēram par biroju, ko izveidojusi Komisija un kas saņēmis atbalstu no Phare daudzvalstu programmas); norāda, ka birojam būtu jāveicina palīdzības sniegšana, jāizveido datubāze un jābūt par informācijas apstrādes centru, kas var saskaņot palīdzības pieprasījumus ar pieejamām konsultācijām un pieredzi; |
| --- | --- |

22.

iesaka nākotnē izveidot informācijas apmaiņas biroju (sekojot piemēram par biroju, ko izveidojusi Komisija un kas saņēmis atbalstu no Phare daudzvalstu programmas); norāda, ka birojam būtu jāveicina palīdzības sniegšana, jāizveido datubāze un jābūt par informācijas apstrādes centru, kas var saskaņot palīdzības pieprasījumus ar pieejamām konsultācijām un pieredzi;

| 23. | norāda, ka tiesību aktu tuvināšana būtu jāorganizē un jāatbalsta, izmantojot īpašus, pielāgotus tehniskās palīdzības pasākumus; uzsver — ir jāņem vērā, ka tuvināšanai pieejamie resursi ir ierobežoti gan ES, gan Austrumu partnerības valstīm un tādēļ būtu jāpievēršas jomām, kurās tie var nodrošināt vislielāko efektivitāti; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka tiesību aktu tuvināšana būtu jāorganizē un jāatbalsta, izmantojot īpašus, pielāgotus tehniskās palīdzības pasākumus; uzsver — ir jāņem vērā, ka tuvināšanai pieejamie resursi ir ierobežoti gan ES, gan Austrumu partnerības valstīm un tādēļ būtu jāpievēršas jomām, kurās tie var nodrošināt vislielāko efektivitāti;

| 24. | mudina ES turpināt atbalstīt Austrumu partnerības valstu iestāžu spēju attīstīšanu, lai tās varētu sagatavot nepieciešamos tiesību aktus; šajā sakarībā mudina pilnībā izmantot tādus svarīgus ES instrumentus kā tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments (TAIEX), visaptverošā iestāžu darbības uzlabošanas programma, mērķsadarbības programmas un citi pasākumi; paļaujas uz to, ka jaunajos finanšu plānos tiks nostiprināta visaptverošā iestāžu darbības uzlabošanas programma; |
| --- | --- |

24.

mudina ES turpināt atbalstīt Austrumu partnerības valstu iestāžu spēju attīstīšanu, lai tās varētu sagatavot nepieciešamos tiesību aktus; šajā sakarībā mudina pilnībā izmantot tādus svarīgus ES instrumentus kā tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments (TAIEX), visaptverošā iestāžu darbības uzlabošanas programma, mērķsadarbības programmas un citi pasākumi; paļaujas uz to, ka jaunajos finanšu plānos tiks nostiprināta visaptverošā iestāžu darbības uzlabošanas programma;

| 25. | mudina ES likt lielāku uzsvaru uz tiesību aktu efektivitātes palielināšanu, lai attiecīgo valstu sabiedrībai varētu nodrošināt neskaitāmas priekšrocības un tiktu panākta lielāka saskaņotība ar ES standartiem; tādēļ uzsver, ka, tiklīdz tiks pieņemti valstu tiesību akti, būtu jānodrošina to īstenošanas un piemērošanas stabila uzraudzība, ko veic ES; |
| --- | --- |

25.

mudina ES likt lielāku uzsvaru uz tiesību aktu efektivitātes palielināšanu, lai attiecīgo valstu sabiedrībai varētu nodrošināt neskaitāmas priekšrocības un tiktu panākta lielāka saskaņotība ar ES standartiem; tādēļ uzsver, ka, tiklīdz tiks pieņemti valstu tiesību akti, būtu jānodrošina to īstenošanas un piemērošanas stabila uzraudzība, ko veic ES;

| 26. | norāda, ka būtu jāsekmē tiesību aktu tuvināšana arī citās ar ekonomiku saistītās jomās, piemēram, sociālās un vides politikas jomā, kurā varētu īstenot atsevišķas iniciatīvas; uzskata, ka ES būtu jācenšas nodrošināt integrētāku pieeju, atzīstot to, ka ekonomikas attīstība un sociālā attīstība ir savstarpēji saistīti procesi; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka būtu jāsekmē tiesību aktu tuvināšana arī citās ar ekonomiku saistītās jomās, piemēram, sociālās un vides politikas jomā, kurā varētu īstenot atsevišķas iniciatīvas; uzskata, ka ES būtu jācenšas nodrošināt integrētāku pieeju, atzīstot to, ka ekonomikas attīstība un sociālā attīstība ir savstarpēji saistīti procesi;

| 27. | aicina ES sagatavot Austrumu partnerības valstīm detalizētu ieteikumu kopumu (piemēram, baltās grāmatas veidā) par to, kā turpināt tiesību aktu tuvināšanu un īstenošanu ikvienā jomā; norāda, ka satura ziņā šiem ieteikumiem vajadzētu būt informatīviem un konsultatīviem; |
| --- | --- |

27.

aicina ES sagatavot Austrumu partnerības valstīm detalizētu ieteikumu kopumu (piemēram, baltās grāmatas veidā) par to, kā turpināt tiesību aktu tuvināšanu un īstenošanu ikvienā jomā; norāda, ka satura ziņā šiem ieteikumiem vajadzētu būt informatīviem un konsultatīviem;

| 28. | uzskata, ka ES būtu jāņem vērā ikvienas Austrumu partnerības valsts īpašie apstākļi un attīstības pakāpe, kādā tā atrodas salīdzinājumā ar citām Austrumu partnerības valstīm, ņemot vērā ekonomikas integrāciju, tiesību aktu tuvināšanas un īstenošanas politiku, kā arī gatavību padziļināt sadarbību, un iesaka ES rīkoties, pamatojoties uz individuālu pieeju, vienlaikus ievērojot ikvienas Austrumu partnerības valsts vēlmes un intereses; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ES būtu jāņem vērā ikvienas Austrumu partnerības valsts īpašie apstākļi un attīstības pakāpe, kādā tā atrodas salīdzinājumā ar citām Austrumu partnerības valstīm, ņemot vērā ekonomikas integrāciju, tiesību aktu tuvināšanas un īstenošanas politiku, kā arī gatavību padziļināt sadarbību, un iesaka ES rīkoties, pamatojoties uz individuālu pieeju, vienlaikus ievērojot ikvienas Austrumu partnerības valsts vēlmes un intereses;

| 29. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta Briselē 2013. gada 28. maijā.

(2)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

(3)  2011/0028(COD), 07.12.2011.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0576.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0153.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0276.

---

| 19.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 338/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 338/15

---

REZOLŪCIJA (1)

par energoapgādes drošību saistībā ar enerģijas tirgu un saskaņošanu starp Austrumeiropas partnervalstīm un ES dalībvalstīm

2013/C 338/03

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2009. gada 8. maijā Prāgā notikušās Dienvidu koridora augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 8. maijā Prāgā notikušās Dienvidu koridora augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieku deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju “Ceļā uz jaunu Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju “Ceļā uz jaunu Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju “Sadarbības veidošana enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām — stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. jūnija rezolūciju “Sadarbības veidošana enerģētikas politikā ar partneriem ārpus ES robežām — stratēģiska pieeja drošas, ilgtspējīgas un konkurētspējīgas energoapgādes nodrošināšanai”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 11. septembra rezolūciju “Virzība uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā” (2007/2000(INI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 11. septembra rezolūciju “Virzība uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā” (2007/2000(INI)),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2011. gada 24. novembra secinājumus par ES enerģētikas politikas ārējās dimensijas stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2011. gada 24. novembra secinājumus par ES enerģētikas politikas ārējās dimensijas stiprināšanu,

| — | ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība — Ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa sanāksmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība — Ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa sanāksmei”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu par otro stratēģisko enerģētikas pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu par otro stratēģisko enerģētikas pārskatu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. novembra paziņojumu “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam. Projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” un Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. novembra paziņojumu “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam. Projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” un Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. septembra paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību “ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. septembra paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību “ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu”,

| — | ņemot vērā Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas un Ukrainas valsts stratēģijas dokumentus enerģētikas jomā laikposmam līdz 2020. un līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas un Ukrainas valsts stratēģijas dokumentus enerģētikas jomā laikposmam līdz 2020. un līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības 2012. un 2013. gada darba programmas 3. platformu “Energoapgādes drošība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības 2012. un 2013. gada darba programmas 3. platformu “Energoapgādes drošība”,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju “Energoapgādes drošība, atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte, enerģētikas infrastruktūra — attīstība Austrumu partnerības valstīs un ES dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju “Energoapgādes drošība, atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte, enerģētikas infrastruktūra — attīstība Austrumu partnerības valstīs un ES dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem adresēto 2011. gada ziņojumu par Enerģētikas kopienas darbību un 2012. gada 1. septembra gada ziņojumu par acquis īstenošanu saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem adresēto 2011. gada ziņojumu par Enerģētikas kopienas darbību un 2012. gada 1. septembra gada ziņojumu par acquis īstenošanu saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu,

| A. | tā kā Austrumu partnerības mērķis ir nostiprināt energoapgādes drošību, īstenojot sadarbību attiecībā uz ilgtermiņa, stabilu un drošu energoapgādi un tranzītu, tostarp ar labāka regulējuma, energoefektivitātes un plašāka atjaunojamu energoresursu izmantojuma palīdzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Austrumu partnerības mērķis ir nostiprināt energoapgādes drošību, īstenojot sadarbību attiecībā uz ilgtermiņa, stabilu un drošu energoapgādi un tranzītu, tostarp ar labāka regulējuma, energoefektivitātes un plašāka atjaunojamu energoresursu izmantojuma palīdzību;

| B. | tā kā pasaules mēroga problēmas enerģētikas un vides jomā rada vajadzību starptautiskajā līmenī izstrādāt kopīgas un uz sadarbību vērstas stratēģijas; tā kā ES un Austrumeiropas partneri saskaras ar kopīgām politiskajām problēmām saistībā ar emisiju samazināšanu enerģētikas nozarē un pienācīga līdzsvara panākšanu starp dažādiem aktuālajiem enerģijas avotiem, nodrošinot uzticamu un drošu piegādi, kā arī saistībā ar enerģijas patēriņa racionalizāciju, jo īpaši palielinot energoefektivitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā pasaules mēroga problēmas enerģētikas un vides jomā rada vajadzību starptautiskajā līmenī izstrādāt kopīgas un uz sadarbību vērstas stratēģijas; tā kā ES un Austrumeiropas partneri saskaras ar kopīgām politiskajām problēmām saistībā ar emisiju samazināšanu enerģētikas nozarē un pienācīga līdzsvara panākšanu starp dažādiem aktuālajiem enerģijas avotiem, nodrošinot uzticamu un drošu piegādi, kā arī saistībā ar enerģijas patēriņa racionalizāciju, jo īpaši palielinot energoefektivitāti;

| C. | tā kā likumdevēju nozīme enerģētikas politikas programmu un noteikumu izstrādē, kā arī tādu pamatnosacījumu izstrādē, kuri attiecas un enerģijas tirgiem, ir izšķiroša, lai nodrošinātu iekšzemes resursu efektīvu izmantošanu, tādējādi nodrošinot pieejamas enerģijas cenas, panāktu ievērojamu enerģijas ražošanas un patēriņa ietekmes samazinājumu uz klimatu un vidi un izveidotu taisnīgas tirdzniecības attiecības; |
| --- | --- |

C.

tā kā likumdevēju nozīme enerģētikas politikas programmu un noteikumu izstrādē, kā arī tādu pamatnosacījumu izstrādē, kuri attiecas un enerģijas tirgiem, ir izšķiroša, lai nodrošinātu iekšzemes resursu efektīvu izmantošanu, tādējādi nodrošinot pieejamas enerģijas cenas, panāktu ievērojamu enerģijas ražošanas un patēriņa ietekmes samazinājumu uz klimatu un vidi un izveidotu taisnīgas tirdzniecības attiecības;

| D. | tā kā nākotnē palielināsies ES dalībvalstu un Austrumeiropas partneru savstarpējā atkarība un tā kā ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis Austrumu partnerības ietvaros ir iesaistījušās svarīgā dialogā par enerģētikas politikas programmu izstrādi ar enerģiju saistīto vajadzību nodrošināšanai nākotnē; tā kā turpmākajos divpusējos asociācijas nolīgumos starp ES un attiecīgajām Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp nolīgumos par padziļinātām un visaptverošām brīvās tirdzniecības zonām, tiks iekļauts svarīgs enerģētikas komponents, lai atvieglotu tirdzniecību enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā nākotnē palielināsies ES dalībvalstu un Austrumeiropas partneru savstarpējā atkarība un tā kā ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis Austrumu partnerības ietvaros ir iesaistījušās svarīgā dialogā par enerģētikas politikas programmu izstrādi ar enerģiju saistīto vajadzību nodrošināšanai nākotnē; tā kā turpmākajos divpusējos asociācijas nolīgumos starp ES un attiecīgajām Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp nolīgumos par padziļinātām un visaptverošām brīvās tirdzniecības zonām, tiks iekļauts svarīgs enerģētikas komponents, lai atvieglotu tirdzniecību enerģētikas jomā;

| E. | tā kā pēdējo gadu laikā ir pastiprinājies Austrumu partnerības ietvaros noritošais dialogs par reģionālo enerģētikas politiku, aptverot enerģijas tirgu konverģenci, energoapgādes avotu un tranzīta ceļu dažādošanu un ilgtspējīgu enerģijas avotu, kā arī kopīgām un reģionālām interesēm atbilstošu infrastruktūru attīstīšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējo gadu laikā ir pastiprinājies Austrumu partnerības ietvaros noritošais dialogs par reģionālo enerģētikas politiku, aptverot enerģijas tirgu konverģenci, energoapgādes avotu un tranzīta ceļu dažādošanu un ilgtspējīgu enerģijas avotu, kā arī kopīgām un reģionālām interesēm atbilstošu infrastruktūru attīstīšanu;

| F. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģijas tirgi dažādās valstīs ļoti atšķiras, lai gan vairumā gadījumu tie vēsturiski ir radušies situācijā, kurā dominēja publiskā sektora energoapgādes un sadales operatori; tā kā enerģijas izmaksas un resursi, kas ietekmē politiskās izvēles, dažādās dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs var ievērojami atšķirties; tā kā vairumā gadījumu Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstu enerģijas ekonomikas nozare bija cieši saistīta ar bijušo Padomju Savienību un šīs valstis naftas un gāzes patēriņa jomā joprojām ir ļoti atkarīgas no importa no Krievijas Federācijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģijas tirgi dažādās valstīs ļoti atšķiras, lai gan vairumā gadījumu tie vēsturiski ir radušies situācijā, kurā dominēja publiskā sektora energoapgādes un sadales operatori; tā kā enerģijas izmaksas un resursi, kas ietekmē politiskās izvēles, dažādās dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs var ievērojami atšķirties; tā kā vairumā gadījumu Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstu enerģijas ekonomikas nozare bija cieši saistīta ar bijušo Padomju Savienību un šīs valstis naftas un gāzes patēriņa jomā joprojām ir ļoti atkarīgas no importa no Krievijas Federācijas;

| G. | tā kā enerģijas tirgi vairākās ES dalībvalstīs un vairumā Austrumeiropas partnervalstu pēc būtības joprojām ir lokāli un ar pārmērīgi ierobežotu enerģijas piegādātāju, pārvades sistēmu un sadales operatoru skaitu; tā kā iepriekšējās politikas programmas bija izteikti vērstas uz energoapgādes paplašināšanu un mazākā mērā — uz pieprasījumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā enerģijas tirgi vairākās ES dalībvalstīs un vairumā Austrumeiropas partnervalstu pēc būtības joprojām ir lokāli un ar pārmērīgi ierobežotu enerģijas piegādātāju, pārvades sistēmu un sadales operatoru skaitu; tā kā iepriekšējās politikas programmas bija izteikti vērstas uz energoapgādes paplašināšanu un mazākā mērā — uz pieprasījumu;

| H. | tā kā ES ir noteikusi mērķi un apņēmusies līdz 2014. gadam pabeigt pilnīgi integrēta iekšējā enerģijas tirgus izveidi, kas ir būtisks tās vispārējās stratēģijas instruments ES ekonomiskās konkurētspējas nostiprināšanai, tajā pašā laikā turpinot pāreju uz ekonomiku ar zemu emisiju līmeni; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES ir noteikusi mērķi un apņēmusies līdz 2014. gadam pabeigt pilnīgi integrēta iekšējā enerģijas tirgus izveidi, kas ir būtisks tās vispārējās stratēģijas instruments ES ekonomiskās konkurētspējas nostiprināšanai, tajā pašā laikā turpinot pāreju uz ekonomiku ar zemu emisiju līmeni;

| I. | tā kā ES ir iesaistījusies elektroenerģijas un gāzes tirgu liberalizācijā, īstenojot 2009. gadā pieņemto ES trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā, kurā kā būtiski elementi ir paredzēti enerģijas pārvades un apgādes uzņēmumu nodalīšana (vai atsaiste) un “trešās puses piekļuves” princips, kas garantē gāzes un elektroenerģijas piegādātāju tiesības pievienoties pārvades tīkliem saskaņā ar nediskriminējošiem nosacījumiem; tā kā, pamatojoties uz progresīvi liberalizētiem tirgiem, dalībvalstis ir guvušas labumu no enerģijas tirdzniecības pieauguma un saskārušās ar lielāku enerģijas vairumtirdzniecības cenu konverģenci, neraugoties uz joprojām pārvaramajiem šķēršļiem attiecībā uz iepriekšminētās tiesību aktu paketes pilnīgu īstenošanu starpvalstu un valsts līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir iesaistījusies elektroenerģijas un gāzes tirgu liberalizācijā, īstenojot 2009. gadā pieņemto ES trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā, kurā kā būtiski elementi ir paredzēti enerģijas pārvades un apgādes uzņēmumu nodalīšana (vai atsaiste) un “trešās puses piekļuves” princips, kas garantē gāzes un elektroenerģijas piegādātāju tiesības pievienoties pārvades tīkliem saskaņā ar nediskriminējošiem nosacījumiem; tā kā, pamatojoties uz progresīvi liberalizētiem tirgiem, dalībvalstis ir guvušas labumu no enerģijas tirdzniecības pieauguma un saskārušās ar lielāku enerģijas vairumtirdzniecības cenu konverģenci, neraugoties uz joprojām pārvaramajiem šķēršļiem attiecībā uz iepriekšminētās tiesību aktu paketes pilnīgu īstenošanu starpvalstu un valsts līmenī;

| J. | tā kā regulatīvā sadarbība un konverģence ir svarīga, lai turpinātu virzību uz enerģijas tirgu plašāku integrāciju un savstarpējo savienošanu un attīstītu tirdzniecības attiecības starp enerģētikas nozares operatoriem ES un Austrumeiropas partnervalstīs atbilstīgi taisnīgiem un uzticamie nosacījumiem; tā kā, lai saskaņotu tehniskos un darbības noteikumus, kuri regulē elektroenerģijas un gāzes tirgus Eiropā, ir vajadzīga turpmāka iestāžu sadarbība; |
| --- | --- |

J.

tā kā regulatīvā sadarbība un konverģence ir svarīga, lai turpinātu virzību uz enerģijas tirgu plašāku integrāciju un savstarpējo savienošanu un attīstītu tirdzniecības attiecības starp enerģētikas nozares operatoriem ES un Austrumeiropas partnervalstīs atbilstīgi taisnīgiem un uzticamie nosacījumiem; tā kā, lai saskaņotu tehniskos un darbības noteikumus, kuri regulē elektroenerģijas un gāzes tirgus Eiropā, ir vajadzīga turpmāka iestāžu sadarbība;

| K. | tā kā Enerģētikas hartas nolīgums, kuru ir parakstījušas visas dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis, nodrošina starptautisku forumu sadarbībai enerģētikas jomā un tā kā tam ir būtiska nozīme starptautiska juridiskā pamata izveidei attiecībā uz energoapgādes drošību, pamatojoties uz atvērtu un konkurētspējīgu tirgu un ilgtspējīgas attīstības principiem; tā kā Enerģētikas kopienas līgums nodrošināja pamatu pilnīgi integrēta reģionālā enerģijas tirgus izveidei, atbalstot ilgtspējīgu izaugsmi un ieguldījumus starp ES un deviņām līguma parakstītājām — Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā Enerģētikas hartas nolīgums, kuru ir parakstījušas visas dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis, nodrošina starptautisku forumu sadarbībai enerģētikas jomā un tā kā tam ir būtiska nozīme starptautiska juridiskā pamata izveidei attiecībā uz energoapgādes drošību, pamatojoties uz atvērtu un konkurētspējīgu tirgu un ilgtspējīgas attīstības principiem; tā kā Enerģētikas kopienas līgums nodrošināja pamatu pilnīgi integrēta reģionālā enerģijas tirgus izveidei, atbalstot ilgtspējīgu izaugsmi un ieguldījumus starp ES un deviņām līguma parakstītājām — Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas valstīm;

| L. | tā kā tika paredzēti līdzekļi EUR 271 miljona apmērā, lai sniegtu ES finansiālu atbalstu Austrumeiropas partnervalstīm enerģētikas nozarē atbilstīgi Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentam 2007.–2011. gadam, tostarp starptautiskajai sadarbības programmai enerģētikas jomā INOGATE un Kaimiņattiecību politikas ieguldījuma fondam, kas atviegloja Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas aizdevumu piešķiršanu stratēģiskas nozīmes energoinfrastruktūras izbūvei; |
| --- | --- |

L.

tā kā tika paredzēti līdzekļi EUR 271 miljona apmērā, lai sniegtu ES finansiālu atbalstu Austrumeiropas partnervalstīm enerģētikas nozarē atbilstīgi Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentam 2007.–2011. gadam, tostarp starptautiskajai sadarbības programmai enerģētikas jomā INOGATE un Kaimiņattiecību politikas ieguldījuma fondam, kas atviegloja Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas aizdevumu piešķiršanu stratēģiskas nozīmes energoinfrastruktūras izbūvei;

| M. | tā kā Austrumeiropas valstis, kurās tiek iegūta gāze, meklē drošus un efektīvus ceļus gāzes eksportēšanai tieši uz Eiropu un tas šīs valstis var piespiest uzņemties lielus politiskos riskus saistībā ar to ģeopolitisko situāciju, tomēr sniegtu ieguldījumu reģiona ilgtermiņa stabilitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Austrumeiropas valstis, kurās tiek iegūta gāze, meklē drošus un efektīvus ceļus gāzes eksportēšanai tieši uz Eiropu un tas šīs valstis var piespiest uzņemties lielus politiskos riskus saistībā ar to ģeopolitisko situāciju, tomēr sniegtu ieguldījumu reģiona ilgtermiņa stabilitātes nodrošināšanā;

| N. | tā kā ES kā svarīgai enerģijas importētājai ir vajadzīga enerģijas avotu un piegādes ceļu dažādošana; tā kā Austrumeiropas partnervalstīm, kuras ražo enerģiju, ir vajadzīga patērētāju loka dažādošana; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES kā svarīgai enerģijas importētājai ir vajadzīga enerģijas avotu un piegādes ceļu dažādošana; tā kā Austrumeiropas partnervalstīm, kuras ražo enerģiju, ir vajadzīga patērētāju loka dažādošana;

| O. | tā kā ES rīkojas, lai veicinātu gāzes piegāžu dažādošanu, attīstītu ilgtermiņa attiecības ar valstīm, kuras iegūst gāzi, un gāzes tranzītvalstīm Austrumeiropas reģionā, un garantētu drošu energoapgādi, veicinot Dienvidu koridora izveidi, tādējādi savienojot ES tirgu ar vienu no lielākajiem gāzes krājumiem pasaulē; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES rīkojas, lai veicinātu gāzes piegāžu dažādošanu, attīstītu ilgtermiņa attiecības ar valstīm, kuras iegūst gāzi, un gāzes tranzītvalstīm Austrumeiropas reģionā, un garantētu drošu energoapgādi, veicinot Dienvidu koridora izveidi, tādējādi savienojot ES tirgu ar vienu no lielākajiem gāzes krājumiem pasaulē;

Saskaņotu pieeju izstrāde ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģētikas politikā

| 1. | uzsver, ka ES un Austrumeiropas partnervalstīs ir svarīgi izveidot ilglaicīgas un saskaņotas stratēģijas enerģētikas jomā, lai virzītos uz enerģijas sistēmām ar zemu emisiju līmeni, kuru ietekme uz klimatu un vidi ir ierobežota un kuras veicina drošas, ilgtspējīgas un pieejamas enerģijas nodrošināšanu enerģijas patērētāju interesēs; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ES un Austrumeiropas partnervalstīs ir svarīgi izveidot ilglaicīgas un saskaņotas stratēģijas enerģētikas jomā, lai virzītos uz enerģijas sistēmām ar zemu emisiju līmeni, kuru ietekme uz klimatu un vidi ir ierobežota un kuras veicina drošas, ilgtspējīgas un pieejamas enerģijas nodrošināšanu enerģijas patērētāju interesēs;

| 2. | aicina Eiropas Savienības Padomi un Austrumeiropas partnervalstu valdības nodrošināt, lai sadarbība energoapgādes drošības jomā būtu skaidri definēta prioritāte Austrumu partnerības un Eiropas kaimiņattiecību politikā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam; sagaida, ka trešā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks 2013. gada novembrī Viļņā, sniegs stimulu nostiprinātai sadarbībai enerģētikas jomā atbilstīgi redzējumam attiecībā uz partnerībai būtiskiem jautājumiem, proti, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, politisko asociāciju, ekonomisko integrāciju un iedzīvotāju mobilitāti; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Savienības Padomi un Austrumeiropas partnervalstu valdības nodrošināt, lai sadarbība energoapgādes drošības jomā būtu skaidri definēta prioritāte Austrumu partnerības un Eiropas kaimiņattiecību politikā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam; sagaida, ka trešā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks 2013. gada novembrī Viļņā, sniegs stimulu nostiprinātai sadarbībai enerģētikas jomā atbilstīgi redzējumam attiecībā uz partnerībai būtiskiem jautājumiem, proti, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, politisko asociāciju, ekonomisko integrāciju un iedzīvotāju mobilitāti;

| 3. | atbalsta Austrumu partnerības darba grupas energoapgādes drošības jautājumos mērķus un centienus un iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm veikt nākamos pasākumus, lai nodrošinātu dziļāku iesaistīšanos tās attīstības pasākumos saistībā ar Eiropas enerģijas tirgu integrāciju un šo pasākumu sniegto ieguvumu pilnīgā izmantošanā; mudina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis paplašināt savu sadarbību, definējot kopējas nostājas starptautiskajos forumos, piemēram, Enerģētikas hartas konferencē un citās starptautiskās ar enerģiju un klimatu saistītās struktūrās; |
| --- | --- |

3.

atbalsta Austrumu partnerības darba grupas energoapgādes drošības jautājumos mērķus un centienus un iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm veikt nākamos pasākumus, lai nodrošinātu dziļāku iesaistīšanos tās attīstības pasākumos saistībā ar Eiropas enerģijas tirgu integrāciju un šo pasākumu sniegto ieguvumu pilnīgā izmantošanā; mudina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis paplašināt savu sadarbību, definējot kopējas nostājas starptautiskajos forumos, piemēram, Enerģētikas hartas konferencē un citās starptautiskās ar enerģiju un klimatu saistītās struktūrās;

| 4. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt ES ārējo attiecību konsekvenci un saskaņotību attiecībā uz galvenajiem enerģijas ražotājiem, tranzīta valstīm un patērētājvalstīm, kā arī nodrošināt saskaņošanu un sadarbību starp dalībvalstīm saistībā ar sarunām par dalībvalstu un enerģijas piegādātāju vai trešo valstu nolīgumiem; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt ES ārējo attiecību konsekvenci un saskaņotību attiecībā uz galvenajiem enerģijas ražotājiem, tranzīta valstīm un patērētājvalstīm, kā arī nodrošināt saskaņošanu un sadarbību starp dalībvalstīm saistībā ar sarunām par dalībvalstu un enerģijas piegādātāju vai trešo valstu nolīgumiem;

| 5. | tāpēc aicina palielināt pārredzamību un nodrošināt lielāku ES iesaistīšanos sarunās par nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, jo šie nolīgumi arī varētu ietekmēt ES iekšējā enerģijas tirgus darbību; |
| --- | --- |

5.

tāpēc aicina palielināt pārredzamību un nodrošināt lielāku ES iesaistīšanos sarunās par nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, jo šie nolīgumi arī varētu ietekmēt ES iekšējā enerģijas tirgus darbību;

| 6. | uzsver Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 4. oktobra lēmumu, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā; uzskata, ka šis lēmums veicinās dalībvalstu politikas turpmāku saskaņošanu, kā arī kopīgu rīcību un solidaritāti; uzsver, ka ES un Austrumeiropas partnervalstu iekšpolitikai un ārpolitikai enerģētikas jomā ir jābūt pārredzamai, lai radītu sadarbību veicinošu vidi, kuras pamatā ir savstarpēja uzticība un savstarpīgums; |
| --- | --- |

6.

uzsver Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 4. oktobra lēmumu, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā; uzskata, ka šis lēmums veicinās dalībvalstu politikas turpmāku saskaņošanu, kā arī kopīgu rīcību un solidaritāti; uzsver, ka ES un Austrumeiropas partnervalstu iekšpolitikai un ārpolitikai enerģētikas jomā ir jābūt pārredzamai, lai radītu sadarbību veicinošu vidi, kuras pamatā ir savstarpēja uzticība un savstarpīgums;

| 7. | atzīst ES un Krievijas Federācijas izveidotā agrīnās brīdināšanas mehānisma nozīmi, lai nodrošinātu iespējamo risku un to problēmu agrīnu izvērtēšanu, kas saistītas ar Krievijas veikto enerģijas piegādi ES, un garantētu ātru reakciju ārkārtas situācijas gadījumā; tomēr uzsver, ka politisku un tirdzniecības domstarpību gadījumā, kā arī tehnisku iemeslu dēļ gadījumos, kad var paredzēt iespējamus energoapgādes pārrāvumus, par tiem būtu jāziņo pirms to faktiskas rašanās; iesaka ES un Krievijas Federācijai iesaistīties dialogā ar mērķi līdzīgos mehānismos iesaistīt Austrumeiropas partnervalstis un izveidot kopēju satvaru savstarpējam atbalstam, solidaritātei un domstarpību atrisināšanai tādu krīžu gadījumā, kuras varētu apdraudēt vienas vai vairāku dalībvalstu vai Austrumeiropas partnervalstu energoapgādi; |
| --- | --- |

7.

atzīst ES un Krievijas Federācijas izveidotā agrīnās brīdināšanas mehānisma nozīmi, lai nodrošinātu iespējamo risku un to problēmu agrīnu izvērtēšanu, kas saistītas ar Krievijas veikto enerģijas piegādi ES, un garantētu ātru reakciju ārkārtas situācijas gadījumā; tomēr uzsver, ka politisku un tirdzniecības domstarpību gadījumā, kā arī tehnisku iemeslu dēļ gadījumos, kad var paredzēt iespējamus energoapgādes pārrāvumus, par tiem būtu jāziņo pirms to faktiskas rašanās; iesaka ES un Krievijas Federācijai iesaistīties dialogā ar mērķi līdzīgos mehānismos iesaistīt Austrumeiropas partnervalstis un izveidot kopēju satvaru savstarpējam atbalstam, solidaritātei un domstarpību atrisināšanai tādu krīžu gadījumā, kuras varētu apdraudēt vienas vai vairāku dalībvalstu vai Austrumeiropas partnervalstu energoapgādi;

Atvērtāka un saskaņotāka reģionālā enerģijas tirgus attīstīšana

| 8. | uzsver, ka atvērta un integrēta enerģijas tirgus attīstīšana starp ES un tās Austrumeiropas partnervalstīm ir ekonomiski izdevīga un svarīga šo valstu politisko attiecību, ekonomiskās integrācijas un solidaritātes nostiprināšanai Austrumu partnerības ietvaros; saistībā ar to uzsver, ka robežu atvēršana starp kaimiņvalstīm Austrumeiropas reģionā būtiski ietekmētu reģionālo ekonomiku un enerģijas tirgus, jo īpaši sniedzot vairāk iespēju enerģijas transportēšanas un tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka atvērta un integrēta enerģijas tirgus attīstīšana starp ES un tās Austrumeiropas partnervalstīm ir ekonomiski izdevīga un svarīga šo valstu politisko attiecību, ekonomiskās integrācijas un solidaritātes nostiprināšanai Austrumu partnerības ietvaros; saistībā ar to uzsver, ka robežu atvēršana starp kaimiņvalstīm Austrumeiropas reģionā būtiski ietekmētu reģionālo ekonomiku un enerģijas tirgus, jo īpaši sniedzot vairāk iespēju enerģijas transportēšanas un tirdzniecības jomā;

| 9. | uzskata, ka ES ārējās enerģētikas politikas pamatā jābūt solidaritātes, pārredzamības, subsidiaritātes, ilgtspējības un sadarbības principiem, kā arī savstarpīgumam, uz noteikumiem pamatotai tirgus pieejai un koordinācijai starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm un ka ES ārējās enerģētikas politikai būtu jāveicina šo principu īstenošana; uzsver vajadzību nodrošināt saskaņotas kopīgas darbības energoapgādes drošības, pārredzamības un jaunu transporta koridoru izveides jomā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ES ārējās enerģētikas politikas pamatā jābūt solidaritātes, pārredzamības, subsidiaritātes, ilgtspējības un sadarbības principiem, kā arī savstarpīgumam, uz noteikumiem pamatotai tirgus pieejai un koordinācijai starp ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm un ka ES ārējās enerģētikas politikai būtu jāveicina šo principu īstenošana; uzsver vajadzību nodrošināt saskaņotas kopīgas darbības energoapgādes drošības, pārredzamības un jaunu transporta koridoru izveides jomā;

| 10. | uzsver, ka efektīvu enerģijas tirgu izveidei, kas arī iezīmēs pāreju uz ekonomiku ar zemu emisiju līmeni, būs vajadzīgi liela mēroga ieguldījumi ģenerēšanas, pārvades un sadales infrastruktūrās atbilstīgi 2050. gada mērķiem klimata un enerģijas jomā; uzskata, ka publiskā un privātā sektora ieguldītāji finansēs vērienīgus ilgtermiņa projektus, ja enerģijas tirgi varēs paļauties uz stabiliem, pārredzamiem un saskaņotiem noteikumiem, kas garantēs godīgu konkurenci un patērētāju iespēju palielināšanu, lai tie varētu aktīvi piedalīties enerģijas piegādātāju un energoapgādes veidu izvēlē; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka efektīvu enerģijas tirgu izveidei, kas arī iezīmēs pāreju uz ekonomiku ar zemu emisiju līmeni, būs vajadzīgi liela mēroga ieguldījumi ģenerēšanas, pārvades un sadales infrastruktūrās atbilstīgi 2050. gada mērķiem klimata un enerģijas jomā; uzskata, ka publiskā un privātā sektora ieguldītāji finansēs vērienīgus ilgtermiņa projektus, ja enerģijas tirgi varēs paļauties uz stabiliem, pārredzamiem un saskaņotiem noteikumiem, kas garantēs godīgu konkurenci un patērētāju iespēju palielināšanu, lai tie varētu aktīvi piedalīties enerģijas piegādātāju un energoapgādes veidu izvēlē;

| 11. | ir stingri pārliecināta, ka enerģijas tirgus noteikumu saskaņošana ES un Austrumeiropas partnervalstīs ir būtiska, lai veicinātu konkurenci un inovācijas, mazinātu vadoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas risku energoapgādes un sadales tirgos, atvieglotu pārrobežu tirdzniecību un izstrādātu savietojamas procedūras, nodrošinot enerģijas nozares uzņēmumiem iespēju darboties starpvalstu līmenī; |
| --- | --- |

11.

ir stingri pārliecināta, ka enerģijas tirgus noteikumu saskaņošana ES un Austrumeiropas partnervalstīs ir būtiska, lai veicinātu konkurenci un inovācijas, mazinātu vadoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas risku energoapgādes un sadales tirgos, atvieglotu pārrobežu tirdzniecību un izstrādātu savietojamas procedūras, nodrošinot enerģijas nozares uzņēmumiem iespēju darboties starpvalstu līmenī;

| 12. | uzskata, ka valsts enerģijas tirgu liberalizēšana Austrumeiropas partnervalstīs būs sekmīga tikai tad, ja tiks īstenota pakāpeniski, un ka neatliekamai prioritātei būtu jābūt publisku enerģijas jomā ieinteresēto pušu nodrošinātai stabilai un pārredzamai pārvaldībai; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka valsts enerģijas tirgu liberalizēšana Austrumeiropas partnervalstīs būs sekmīga tikai tad, ja tiks īstenota pakāpeniski, un ka neatliekamai prioritātei būtu jābūt publisku enerģijas jomā ieinteresēto pušu nodrošinātai stabilai un pārredzamai pārvaldībai;

| 13. | uzsver, ka labi funkcionējošs un konkurētspējīgs tirgus ietver enerģijas cenas, kas atspoguļo ģenerēšanas, pārvades un sadales izmaksas; atzīst enerģijas politikas vides un sociālo dimensiju; iesaka nodrošināt garantijas patērētāju aizsardzībai un pieejamas enerģijas cenas neaizsargātajām patērētāju grupām; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka labi funkcionējošs un konkurētspējīgs tirgus ietver enerģijas cenas, kas atspoguļo ģenerēšanas, pārvades un sadales izmaksas; atzīst enerģijas politikas vides un sociālo dimensiju; iesaka nodrošināt garantijas patērētāju aizsardzībai un pieejamas enerģijas cenas neaizsargātajām patērētāju grupām;

| 14. | viennozīmīgi atbalsta ES mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt, lai 20 % no tās enerģijas patēriņa veidotu atjaunojami energoresursi; saistībā ar to uzsver, ka enerģijas tirgu atvēršana un to integrācijas stimulēšana ievērojami atvieglotu jaunu dalībnieku iesaistīšanos atjaunojamo energoresursu ražošanā; |
| --- | --- |

14.

viennozīmīgi atbalsta ES mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt, lai 20 % no tās enerģijas patēriņa veidotu atjaunojami energoresursi; saistībā ar to uzsver, ka enerģijas tirgu atvēršana un to integrācijas stimulēšana ievērojami atvieglotu jaunu dalībnieku iesaistīšanos atjaunojamo energoresursu ražošanā;

| 15. | uzskata, ka atjaunojamo energoresursu ekonomiskā konkurētspēja arvien vairāk palielināsies; uzskata, ka stabils vai vismaz prognozējams tiesiskais regulējums, kā arī konkurence veicina ieguldījumus atjaunojamās enerģijas nozarēs; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt dalīties ar pieredzi un nostiprināt to politisko dialogu par atjaunojamo energoresursu vecināšanu, pamatojoties uz kopīgām un saskaņotām pieejām un neradot nevajadzīgus apgrūtinājumus valstu budžetiem; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm atvieglot preferenciāla režīma noteikšanu no atjaunojamiem avotiem ģenerētas enerģijas tirdzniecībai, t. i., saskaņā ar Direktīvā 2009/28/EK paredzētajiem mehānismiem un nosacījumiem; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka atjaunojamo energoresursu ekonomiskā konkurētspēja arvien vairāk palielināsies; uzskata, ka stabils vai vismaz prognozējams tiesiskais regulējums, kā arī konkurence veicina ieguldījumus atjaunojamās enerģijas nozarēs; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt dalīties ar pieredzi un nostiprināt to politisko dialogu par atjaunojamo energoresursu vecināšanu, pamatojoties uz kopīgām un saskaņotām pieejām un neradot nevajadzīgus apgrūtinājumus valstu budžetiem; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm atvieglot preferenciāla režīma noteikšanu no atjaunojamiem avotiem ģenerētas enerģijas tirdzniecībai, t. i., saskaņā ar Direktīvā 2009/28/EK paredzētajiem mehānismiem un nosacījumiem;

| 16. | uzsver ES energoefektivitātes acquis īstenošanas sniegto milzīgo potenciālu ekonomiskās izaugsmes un ietekmes uz vidi jomā; saistībā ar to uzsver tiesiskā regulējuma enerģijas jomā nozīmi, kas darbojas kā dzinējspēks, stimulējot tirgus pāreju uz energoefektīvākiem produktiem, pakalpojumiem, transportlīdzekļiem un ēkām, tajā pašā laikā radot arī izmaiņas iedzīvotāju un uzņēmumu uzvedībā attiecībā uz enerģijas patēriņu; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm izstrādāt energoefektivitātes stratēģijas ar reālistiskiem mērķiem enerģijas ietaupījumu nodrošināšanai un tiesisko regulējumu īstenošanai energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

16.

uzsver ES energoefektivitātes acquis īstenošanas sniegto milzīgo potenciālu ekonomiskās izaugsmes un ietekmes uz vidi jomā; saistībā ar to uzsver tiesiskā regulējuma enerģijas jomā nozīmi, kas darbojas kā dzinējspēks, stimulējot tirgus pāreju uz energoefektīvākiem produktiem, pakalpojumiem, transportlīdzekļiem un ēkām, tajā pašā laikā radot arī izmaiņas iedzīvotāju un uzņēmumu uzvedībā attiecībā uz enerģijas patēriņu; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm izstrādāt energoefektivitātes stratēģijas ar reālistiskiem mērķiem enerģijas ietaupījumu nodrošināšanai un tiesisko regulējumu īstenošanai energoefektivitātes jomā;

| 17. | iesaka enerģijas nozarēm piešķirto valsts atbalstu vērst uz energoapgādes drošības projektiem, stratēģisko energoinfrastruktūru būvniecību, jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju un atjaunojamo energoresursu attīstīšanu un esošo tehnoloģiju un atjaunojamo energoresursu pilnveidošanu, kā arī energoefektivitātes uzlabošanu; uzskata, ka enerģijas nozarē ieinteresēto pušu un operatoru interesēs ir jānodrošina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pārredzamība attiecībā uz energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

17.

iesaka enerģijas nozarēm piešķirto valsts atbalstu vērst uz energoapgādes drošības projektiem, stratēģisko energoinfrastruktūru būvniecību, jaunu ilgtspējīgu tehnoloģiju un atjaunojamo energoresursu attīstīšanu un esošo tehnoloģiju un atjaunojamo energoresursu pilnveidošanu, kā arī energoefektivitātes uzlabošanu; uzskata, ka enerģijas nozarē ieinteresēto pušu un operatoru interesēs ir jānodrošina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pārredzamība attiecībā uz energoapgādes drošību;

| 18. | uzsver, ka ES un attiecīgajām Austrumeiropas partnervalstīm ir jānodrošina, lai to sadarbība enerģētikas nozarē, kas tiks īstenota atbilstīgi turpmākajiem asociācijas nolīgumiem, ir saskaņā ar ES iekšējā tirgus noteikumiem, lai tādējādi enerģētikas nozares operatoriem nākotnē garantētu drošu un stabilu tiesisko vidi; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ES un attiecīgajām Austrumeiropas partnervalstīm ir jānodrošina, lai to sadarbība enerģētikas nozarē, kas tiks īstenota atbilstīgi turpmākajiem asociācijas nolīgumiem, ir saskaņā ar ES iekšējā tirgus noteikumiem, lai tādējādi enerģētikas nozares operatoriem nākotnē garantētu drošu un stabilu tiesisko vidi;

| 19. | atzīst Enerģētikas kopienas līguma vērtību, kurā ir paredzēts pamats pilnīgi integrēta reģionālā enerģijas tirgus ilgtermiņa izveidei starp ES un tās dienvidaustrumu un austrumu kaimiņiem; uzsver intereses palielināšanos par Enerģētikas kopienu visā Austrumeiropas reģionā, ko apliecina Moldovas un Ukrainas pievienošanās līgumam attiecīgi 2010. un 2011. gadā, kā arī Armēnijas un Gruzijas līdzdalība novērotāju statusā; uzskata, ka ES sadarbība ar Armēniju un Gruziju, kā arī Azerbaidžānu un Baltkrieviju ir jāattīsta saskaņā ar Enerģētikas kopienas līguma mērķiem un pamatojoties uz savstarpējo ieinteresētību un atsevišķu valstu īpatnībām; |
| --- | --- |

19.

atzīst Enerģētikas kopienas līguma vērtību, kurā ir paredzēts pamats pilnīgi integrēta reģionālā enerģijas tirgus ilgtermiņa izveidei starp ES un tās dienvidaustrumu un austrumu kaimiņiem; uzsver intereses palielināšanos par Enerģētikas kopienu visā Austrumeiropas reģionā, ko apliecina Moldovas un Ukrainas pievienošanās līgumam attiecīgi 2010. un 2011. gadā, kā arī Armēnijas un Gruzijas līdzdalība novērotāju statusā; uzskata, ka ES sadarbība ar Armēniju un Gruziju, kā arī Azerbaidžānu un Baltkrieviju ir jāattīsta saskaņā ar Enerģētikas kopienas līguma mērķiem un pamatojoties uz savstarpējo ieinteresētību un atsevišķu valstu īpatnībām;

| 20. | iesaka pagarināt Enerģētikas kopienas darbības laiku pēc 2016. gada un nostiprināt sadarbības satvaru, izstrādājot darbības plānu, nodrošinot enerģētikas nozaru modernizēšanu kopienas līgumslēdzējās valstīs un turpmāku progresu saistībā ar enerģijas tirgus noteikumu saskaņošanu, kā arī pielāgojot Enerģētikas kopienas lēmumu pieņemšanas un organizatoriskās struktūras turpmākajām problēmām; |
| --- | --- |

20.

iesaka pagarināt Enerģētikas kopienas darbības laiku pēc 2016. gada un nostiprināt sadarbības satvaru, izstrādājot darbības plānu, nodrošinot enerģētikas nozaru modernizēšanu kopienas līgumslēdzējās valstīs un turpmāku progresu saistībā ar enerģijas tirgus noteikumu saskaņošanu, kā arī pielāgojot Enerģētikas kopienas lēmumu pieņemšanas un organizatoriskās struktūras turpmākajām problēmām;

| 21. | uzsver, ka Enerģijas kopienas līgumslēdzējas puses ir uzņēmušās saistības īstenot tos ES acquis noteikumus, kuri attiecas uz elektroenerģijas tirgu, atjaunojamajiem energoresursiem, energoapgādes drošību, energoefektivitāti un ES trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā; uzskata, ka pusēm būtu jācenšas tuvināt savus enerģētikas nozares tiesiskos regulējumus ES standartiem un noteikumiem un nodrošināt, lai jauni divpusējie nolīgumi ar trešām pusēm atbilstu saistībām, kuras tās ir uzņēmušās, parakstot līgumu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka Enerģijas kopienas līgumslēdzējas puses ir uzņēmušās saistības īstenot tos ES acquis noteikumus, kuri attiecas uz elektroenerģijas tirgu, atjaunojamajiem energoresursiem, energoapgādes drošību, energoefektivitāti un ES trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā; uzskata, ka pusēm būtu jācenšas tuvināt savus enerģētikas nozares tiesiskos regulējumus ES standartiem un noteikumiem un nodrošināt, lai jauni divpusējie nolīgumi ar trešām pusēm atbilstu saistībām, kuras tās ir uzņēmušās, parakstot līgumu;

| 22. | atzīst tā tiesiskā un tehniskā atbalsta nozīmi, kuru ES piešķir, palīdzot Austrumeiropas partneriem īstenot reformas, lai tuvinātu regulējumus ES standartiem un noteikumiem; aicina ES saglabāt spēkā esošo finanšu resursu līmeni, kas ir pieejams šāda veida atbalstam nākamā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta darbības periodā no 2014. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

22.

atzīst tā tiesiskā un tehniskā atbalsta nozīmi, kuru ES piešķir, palīdzot Austrumeiropas partneriem īstenot reformas, lai tuvinātu regulējumus ES standartiem un noteikumiem; aicina ES saglabāt spēkā esošo finanšu resursu līmeni, kas ir pieejams šāda veida atbalstam nākamā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta darbības periodā no 2014. līdz 2020. gadam;

| 23. | uzsver vajadzību turpmāk attīstīt ES un Austrumeiropas partnervalstu pieredzes apmaiņas un speciālistu kopienu tīklu veidošanu saistībā ar regulējuma politiku un praksēm; saistībā ar to atzinīgi vērtē 2012. gada 23. novembrī izveidoto Enerģētikas kopienas Konkurences tīklu, kura mērķis ir darboties kā platformai sadarbības un pieredzes apmaiņas veicināšanai saistībā ar konkurences politiku, likumdošanu un ES konkurences acquis īstenošanu Enerģētikas kopienā; atzinīgi vērtē iniciatīvu attiecībā uz ikgadējo speciālistu semināru organizēšanu Euronest parlamentārās asamblejas Energoapgādes drošības komitejas ietvaros; |
| --- | --- |

23.

uzsver vajadzību turpmāk attīstīt ES un Austrumeiropas partnervalstu pieredzes apmaiņas un speciālistu kopienu tīklu veidošanu saistībā ar regulējuma politiku un praksēm; saistībā ar to atzinīgi vērtē 2012. gada 23. novembrī izveidoto Enerģētikas kopienas Konkurences tīklu, kura mērķis ir darboties kā platformai sadarbības un pieredzes apmaiņas veicināšanai saistībā ar konkurences politiku, likumdošanu un ES konkurences acquis īstenošanu Enerģētikas kopienā; atzinīgi vērtē iniciatīvu attiecībā uz ikgadējo speciālistu semināru organizēšanu Euronest parlamentārās asamblejas Energoapgādes drošības komitejas ietvaros;

| 24. | ņem vērā panākumus un progresu, kas gūts, īstenojot Austrumu partnerības enerģētikas pamatiniciatīvu, kuras galveno mērķu vidū ir elektroenerģijas tirgus konverģences veicināšana; ir informēta par dažādajiem izaugsmes līmeņiem attiecībā uz elektroenerģijas tirgu attīstību Austrumeiropas partnervalstīs un iesaka turpināt darbu, lai veicinātu elektroenerģijas tirgus liberalizāciju; |
| --- | --- |

24.

ņem vērā panākumus un progresu, kas gūts, īstenojot Austrumu partnerības enerģētikas pamatiniciatīvu, kuras galveno mērķu vidū ir elektroenerģijas tirgus konverģences veicināšana; ir informēta par dažādajiem izaugsmes līmeņiem attiecībā uz elektroenerģijas tirgu attīstību Austrumeiropas partnervalstīs un iesaka turpināt darbu, lai veicinātu elektroenerģijas tirgus liberalizāciju;

| 25. | uzsver valstu energoregulatoru ietekmes un neatkarības nostiprināšanas nozīmi; aicina dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu energoregulatorus stiprināt sadarbību, izstrādājot kopīgas apmācību programmas un regulāri apmainoties ar informāciju Energoregulatoru sadarbības aģentūrā un Energoregulatoru reģionālajā apvienībā; |
| --- | --- |

25.

uzsver valstu energoregulatoru ietekmes un neatkarības nostiprināšanas nozīmi; aicina dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu energoregulatorus stiprināt sadarbību, izstrādājot kopīgas apmācību programmas un regulāri apmainoties ar informāciju Energoregulatoru sadarbības aģentūrā un Energoregulatoru reģionālajā apvienībā;

| 26. | atzinīgi vērtē pasākumus, kas ir īstenoti saistībā ar Pilsētu mēru paktu, kuru ir parakstījušas Austrumeiropas partnervalstu 48 pilsētas, kuras ir apņēmušās īstenot ilgtspējīgas enerģijas politiku, lai īstenotu vai pārspētu ES mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt oglekļa dioksīda emisiju apjomu, palielinot energoefektivitāti un attīstot atjaunojamo enerģiju; uzsver vietējo iestāžu kā enerģijas ražotāju un regulatoru būtisko nozīmi tirgus pārmaiņu veicināšanā pilsētplānošanas, mobilitātes un ēku energoefektivitātes jomā, kā arī decentralizētu un atjaunojamu energoresursu avotu veicināšanā; iesaka palielināt Pilsētu mēru paktam sniegto ES atbalstu un pastiprināt Pilsētu mēru pakta veiktos pasākumus kā platformu apmaiņai un instrumentu vairāklīmeņu pārvaldības nodrošināšanai Austrumu partnerības ietvaros; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē pasākumus, kas ir īstenoti saistībā ar Pilsētu mēru paktu, kuru ir parakstījušas Austrumeiropas partnervalstu 48 pilsētas, kuras ir apņēmušās īstenot ilgtspējīgas enerģijas politiku, lai īstenotu vai pārspētu ES mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt oglekļa dioksīda emisiju apjomu, palielinot energoefektivitāti un attīstot atjaunojamo enerģiju; uzsver vietējo iestāžu kā enerģijas ražotāju un regulatoru būtisko nozīmi tirgus pārmaiņu veicināšanā pilsētplānošanas, mobilitātes un ēku energoefektivitātes jomā, kā arī decentralizētu un atjaunojamu energoresursu avotu veicināšanā; iesaka palielināt Pilsētu mēru paktam sniegto ES atbalstu un pastiprināt Pilsētu mēru pakta veiktos pasākumus kā platformu apmaiņai un instrumentu vairāklīmeņu pārvaldības nodrošināšanai Austrumu partnerības ietvaros;

| 27. | uzskata, ka ogļūdeņražu enerģijas netradicionālo fosilo kurināmo, jo īpaši slānekļa gāzes, izmantošanas attīstība globālā līmenī varētu būtiski ietekmēt enerģijas tirgus ES un Austrumeiropas partnervalstīs; iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm Austrumu partnerības darba grupas energoapgādes drošības jautājumos ietvaros iesaistīties zināšanu un lietpratības apmaiņā saistībā ar politikas programmām un noteikumiem, kas attiecas uz netradicionālās gāzes ieguves attīstību Eiropā un apmainīties ar paraugpraksi, lai nodrošinātu cilvēku veselības, klimata un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ogļūdeņražu enerģijas netradicionālo fosilo kurināmo, jo īpaši slānekļa gāzes, izmantošanas attīstība globālā līmenī varētu būtiski ietekmēt enerģijas tirgus ES un Austrumeiropas partnervalstīs; iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm Austrumu partnerības darba grupas energoapgādes drošības jautājumos ietvaros iesaistīties zināšanu un lietpratības apmaiņā saistībā ar politikas programmām un noteikumiem, kas attiecas uz netradicionālās gāzes ieguves attīstību Eiropā un apmainīties ar paraugpraksi, lai nodrošinātu cilvēku veselības, klimata un vides aizsardzību;

| 28. | uzsver vajadzību nodrošināt, lai ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis, izbūvējot un pārvaldot energoinfrastruktūras, attiecībā uz vides aizsardzību un drošību piemērotu visaugstākos standartus; saistībā ar to aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt sadarbības attīstīšanu tiesiskā regulējuma nostiprināšanas jomā attiecībā uz kodoldrošību; |
| --- | --- |

28.

uzsver vajadzību nodrošināt, lai ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis, izbūvējot un pārvaldot energoinfrastruktūras, attiecībā uz vides aizsardzību un drošību piemērotu visaugstākos standartus; saistībā ar to aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt sadarbības attīstīšanu tiesiskā regulējuma nostiprināšanas jomā attiecībā uz kodoldrošību;

| 29. | iesaka ES un Austrumeiropas partneriem nodrošināt to attiecīgo darbību sinerģijas Austrumu partnerības, Enerģētikas kopienas, Melnās jūras reģiona sinerģijas, Baku iniciatīvas un starptautiskās sadarbības programmas enerģētikas jomā INOGATE ietvaros; |
| --- | --- |

29.

iesaka ES un Austrumeiropas partneriem nodrošināt to attiecīgo darbību sinerģijas Austrumu partnerības, Enerģētikas kopienas, Melnās jūras reģiona sinerģijas, Baku iniciatīvas un starptautiskās sadarbības programmas enerģētikas jomā INOGATE ietvaros;

| 30. | uzsver iespējamos abpusējos ieguvumus, kurus ES un Austrumeiropas partnervalstis var saņemt no Dienvidu koridora izveides iecerētajā mērogā, un dažādošanas politikas pozitīvo ietekmi, nodrošinot konkurētspējīgākas enerģijas cenas ES un Austrumeiropas partnervalstīs un samazinot atkarību no enerģijas importa, ko nodrošina tirgū dominējošie piegādātāji; |
| --- | --- |

30.

uzsver iespējamos abpusējos ieguvumus, kurus ES un Austrumeiropas partnervalstis var saņemt no Dienvidu koridora izveides iecerētajā mērogā, un dažādošanas politikas pozitīvo ietekmi, nodrošinot konkurētspējīgākas enerģijas cenas ES un Austrumeiropas partnervalstīs un samazinot atkarību no enerģijas importa, ko nodrošina tirgū dominējošie piegādātāji;

Integrētu un savstarpēji saistītu enerģijas tīklu nostiprināšana

| 31. | uzsver, ka ES dalībvalstu un Austrumeiropas partneru energotīklu starpsavienojuma jauda nav pietiekama un tas joprojām ir uzskatāms par būtisku šķērsli konkurētspējīga integrēta tirgus izveidei elektroenerģijas, naftas un gāzes nozarēs; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ES dalībvalstu un Austrumeiropas partneru energotīklu starpsavienojuma jauda nav pietiekama un tas joprojām ir uzskatāms par būtisku šķērsli konkurētspējīga integrēta tirgus izveidei elektroenerģijas, naftas un gāzes nozarēs;

| 32. | norāda, ka lielā atkarība no importa, ko nodrošina tirgū dominējošie piegādātāji, var tikt izmantota kā instruments ārpolitikas spiediena radīšanai; saistībā ar to uzsver, ka ir ļoti vajadzīga piegādātāju un piegādes ceļu dažādošana, lai nostiprinātu ģeopolitisko neatkarību un nodrošinātu faktisku konkurenci starp gāzes un naftas avotiem ES un Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka lielā atkarība no importa, ko nodrošina tirgū dominējošie piegādātāji, var tikt izmantota kā instruments ārpolitikas spiediena radīšanai; saistībā ar to uzsver, ka ir ļoti vajadzīga piegādātāju un piegādes ceļu dažādošana, lai nostiprinātu ģeopolitisko neatkarību un nodrošinātu faktisku konkurenci starp gāzes un naftas avotiem ES un Austrumeiropas partnervalstīs;

| 33. | uzskata, ka galvenajai atbildībai par turpmāko tīklu un infrastruktūru finansēšanu vajadzētu gulties uz tirgiem un privātajiem ieguldītājiem, savukārt publiskā sektora ieguldījumiem būtu jālīdzsvaro privātais finansējums; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka galvenajai atbildībai par turpmāko tīklu un infrastruktūru finansēšanu vajadzētu gulties uz tirgiem un privātajiem ieguldītājiem, savukārt publiskā sektora ieguldījumiem būtu jālīdzsvaro privātais finansējums;

| 34. | atzīst, ka vajadzība nodrošināt pastāvīgu, drošu un uzticamu energoapgādi ir svarīga problēma; uzsver, ka uzticami energopakalpojumi ir globālās labklājības daļa un sniedz iespēju uzlabot dzīves līmeni, nostiprināt rūpniecības ražīgumu un konkurētspēju globālajā tirgū, kā arī stimulēt ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka vajadzība nodrošināt pastāvīgu, drošu un uzticamu energoapgādi ir svarīga problēma; uzsver, ka uzticami energopakalpojumi ir globālās labklājības daļa un sniedz iespēju uzlabot dzīves līmeni, nostiprināt rūpniecības ražīgumu un konkurētspēju globālajā tirgū, kā arī stimulēt ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu;

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu regulai, ar kuru izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CAF) kā jaunu integrētu instrumentu ieguldījumu veikšanai ES infrastruktūras prioritāšu īstenošanā transporta, enerģijas un telekomunikāciju jomā; uzsver, ka, plānojot ES enerģijas infrastruktūras prioritātes, ir pilnā mērā jāņem vērā Austrumu kaimiņattiecību dimensija; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu regulai, ar kuru izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CAF) kā jaunu integrētu instrumentu ieguldījumu veikšanai ES infrastruktūras prioritāšu īstenošanā transporta, enerģijas un telekomunikāciju jomā; uzsver, ka, plānojot ES enerģijas infrastruktūras prioritātes, ir pilnā mērā jāņem vērā Austrumu kaimiņattiecību dimensija;

| 36. | aicina ES un Austrumu partnervalstis pastiprināt to politisko dialogu kopīgu prioritāšu noteikšanai saistībā ar energoapgādes avotu un piegādes ceļu dažādošanu; iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstu īstenotajā energoinfrastruktūras plānošanā iekļaut tranzīta koridoru, jo īpaši Dienvidu koridora, izveidi, tostarp Kaspijas enerģijas transportēšanas projektus un esošo tranzīta koridoru nostiprināšanu vai paplašināšanu; |
| --- | --- |

36.

aicina ES un Austrumu partnervalstis pastiprināt to politisko dialogu kopīgu prioritāšu noteikšanai saistībā ar energoapgādes avotu un piegādes ceļu dažādošanu; iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstu īstenotajā energoinfrastruktūras plānošanā iekļaut tranzīta koridoru, jo īpaši Dienvidu koridora, izveidi, tostarp Kaspijas enerģijas transportēšanas projektus un esošo tranzīta koridoru nostiprināšanu vai paplašināšanu;

| 37. | uzsver, ka Kaspijas naftas un gāzes koridora un Dienvidu koridora izveidei līdz ar Baku–Tbilisi–Džeihanas un Baku–Supsa cauruļvadu turpmāku izbūvi būtu gan ekonomiski, gan politiski jāsavieno Vidusāzijas valstis ar Eiropu, tajā pašā laikā sniedzot iespējas Austrumeiropas valstīm kā uzticamiem tranzīta partneriem; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka Kaspijas naftas un gāzes koridora un Dienvidu koridora izveidei līdz ar Baku–Tbilisi–Džeihanas un Baku–Supsa cauruļvadu turpmāku izbūvi būtu gan ekonomiski, gan politiski jāsavieno Vidusāzijas valstis ar Eiropu, tajā pašā laikā sniedzot iespējas Austrumeiropas valstīm kā uzticamiem tranzīta partneriem;

| 38. | uzsver Melnās jūras reģiona nozīmi saistībā ar gāzes piegādes avotu un piegādes ceļu uz ES dažādošanu, kā arī atjaunojamās enerģijas potenciālu, kas šim reģionam piemīt tā ģeostratēģiskās atrašanās vietas dēļ; uzsver īpašo Dienvidu gāzes koridora attīstīšanas nozīmi, kā uzsvērts Komisijas paziņojumā “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam. Projekts integrētam Eiropas enerģētikas tiklam”; iesaka ES un Austrumeiropas partneriem stimulēt enerģijas transportēšanas projektu izstrādi un tranzīta infrastruktūras attīstīšanu; |
| --- | --- |

38.

uzsver Melnās jūras reģiona nozīmi saistībā ar gāzes piegādes avotu un piegādes ceļu uz ES dažādošanu, kā arī atjaunojamās enerģijas potenciālu, kas šim reģionam piemīt tā ģeostratēģiskās atrašanās vietas dēļ; uzsver īpašo Dienvidu gāzes koridora attīstīšanas nozīmi, kā uzsvērts Komisijas paziņojumā “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam. Projekts integrētam Eiropas enerģētikas tiklam”; iesaka ES un Austrumeiropas partneriem stimulēt enerģijas transportēšanas projektu izstrādi un tranzīta infrastruktūras attīstīšanu;

| 39. | iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm stimulēt projektus, kuru mērķis ir gāzes transportēšanas infrastruktūras modernizēšana, nodrošinot reversās plūsmas pārvades; |
| --- | --- |

39.

iesaka ES un Austrumeiropas partnervalstīm stimulēt projektus, kuru mērķis ir gāzes transportēšanas infrastruktūras modernizēšana, nodrošinot reversās plūsmas pārvades;

| 40. | uzsver, ka jaunas infrastruktūras efektīvai elektroenerģijas pārvadei, izmantojot jaunās tehnoloģijas, jo īpaši viedos tīklus un uzskaites sistēmas, ir būtisks elements integrēta elektroenerģijas tīkla izveidei un energoefektivitātes palielināšanai; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka jaunas infrastruktūras efektīvai elektroenerģijas pārvadei, izmantojot jaunās tehnoloģijas, jo īpaši viedos tīklus un uzskaites sistēmas, ir būtisks elements integrēta elektroenerģijas tīkla izveidei un energoefektivitātes palielināšanai;

| 41. | uzsver vajadzību nostiprināt ES un Austrumeiropas partnervalstu pētniecības sadarbību elektroenerģijas ražošanas, pārvades un glabāšanas jomā; |
| --- | --- |

41.

uzsver vajadzību nostiprināt ES un Austrumeiropas partnervalstu pētniecības sadarbību elektroenerģijas ražošanas, pārvades un glabāšanas jomā;

| 42. | aicina Komisiju, Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (ENTSO-E) un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (ENTSOG) pastiprināt sadarbību un iesaistīt atbilstīgās Austrumeiropas partnervalstu iestādes elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūrām paredzētu tīklu kodeksu un savstarpējas izmantojamības noteikumu izstrādē; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju, Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (ENTSO-E) un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (ENTSOG) pastiprināt sadarbību un iesaistīt atbilstīgās Austrumeiropas partnervalstu iestādes elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūrām paredzētu tīklu kodeksu un savstarpējas izmantojamības noteikumu izstrādē;

| 43. | uzsver ENTSO-E būtisko nozīmi ES iekšējā tirgus darbības un pārrobežu tirdzniecības veicināšanā, uzlabojot Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkla pārvaldību; atbalsta Moldovas un Ukrainas centienus uzlabot savas elektroenerģijas pārvades spējas ar mērķi panākt to energotīklu savienošanu ar Eiropas tīklu un pievienoties ENTSO-E; |
| --- | --- |

43.

uzsver ENTSO-E būtisko nozīmi ES iekšējā tirgus darbības un pārrobežu tirdzniecības veicināšanā, uzlabojot Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkla pārvaldību; atbalsta Moldovas un Ukrainas centienus uzlabot savas elektroenerģijas pārvades spējas ar mērķi panākt to energotīklu savienošanu ar Eiropas tīklu un pievienoties ENTSO-E;

| 44. | norāda, ka atjaunojamo energoresursu attīstība ietver šķēršļus esošajām tīkla infrastruktūrām, jo dažu atjaunojamo energoresursu avotu gadījumā vairākos vietējos ražošanas punktos iegūtās enerģijas piegāde ir svārstīga; aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis veicināt labi plānotus ieguldījumus pienācīgā atjaunojamās enerģijas infrastruktūrā, lai atvieglotu to integrēšanu tirgos un stimulētu pētniecisko darbību saistībā ar jaunu inovatīvu iespēju radīšanu elektroenerģijas pārvadei un uzglabāšanai; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka atjaunojamo energoresursu attīstība ietver šķēršļus esošajām tīkla infrastruktūrām, jo dažu atjaunojamo energoresursu avotu gadījumā vairākos vietējos ražošanas punktos iegūtās enerģijas piegāde ir svārstīga; aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis veicināt labi plānotus ieguldījumus pienācīgā atjaunojamās enerģijas infrastruktūrā, lai atvieglotu to integrēšanu tirgos un stimulētu pētniecisko darbību saistībā ar jaunu inovatīvu iespēju radīšanu elektroenerģijas pārvadei un uzglabāšanai;

| 45. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2013. gada 28. maijā Briselē, Beļģijā.

---

| 19.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 338/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 338/24

---

REZOLŪCIJA (1)

par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu Austrumu partnervalstīs

2013/C 338/04

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības 2009. gada 7. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības 2009. gada 7. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Varšavas Austrumu partnerības 2011. gada 29. un 30. septembra augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Varšavas Austrumu partnerības 2011. gada 29. un 30. septembra augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. un 49. pantu,

| — | ņemot vērā Lisabonā parakstīto Lisabonas līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonā parakstīto Lisabonas līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Parlamentam un Padomei “Austrumu partnerība” (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Parlamentam un Padomei “Austrumu partnerība” (COM(2008)0823),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”, 2006. gada 4. decembra paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšana”, 2004. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika — stratēģijas dokuments” un 2003. gada 1. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa — kaimiņattiecības: jauna struktūra attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”, 2006. gada 4. decembra paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšana”, 2004. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika — stratēģijas dokuments” un 2003. gada 1. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa — kaimiņattiecības: jauna struktūra attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem”,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība — ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa sanāksmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība — ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa sanāksmei”,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Īstenojot jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2012)14), dienestu kopīgo papildu darba dokumentu “Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2011. gadā. Reģionālais ziņojums: Austrumu partnerība” un 2011. gada Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas progresa ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Īstenojot jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2012)14), dienestu kopīgo papildu darba dokumentu “Eiropas kaimiņattiecību politikas īstenošana 2011. gadā. Reģionālais ziņojums: Austrumu partnerība” un 2011. gada Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas progresa ziņojumus,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību”,

| — | ņemot vērā notiekošās divpusējās sarunas par asociācijas nolīgumiem starp ES un Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovas Republiku, kā arī 1995. gadā parakstīto, bet neratificēto partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās divpusējās sarunas par asociācijas nolīgumiem starp ES un Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovas Republiku, kā arī 1995. gadā parakstīto, bet neratificēto partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensiju, kā arī par Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensiju, kā arī par Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Austrumu partnerības tirdzniecības aspektiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Austrumu partnerības tirdzniecības aspektiem (4),

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbību un jautājumu par reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju palielināšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbību un jautājumu par reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju palielināšana,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada septembrī pieņemto Tūkstošgades deklarāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2010. gada 19. oktobra rezolūciju “Solījumu izpilde — tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada septembrī pieņemto Tūkstošgades deklarāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2010. gada 19. oktobra rezolūciju “Solījumu izpilde — tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gadā īstenotos pasākumus Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gadā īstenotos pasākumus Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību,

| — | ņemot vērā Reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamentu,

| A. | tā kā ar terminu “nabadzība” apzīmē cilvēka cienīgai dzīvei nepieciešamu ienākumu un pietiekamu materiālo resursu trūkumu, tostarp nepietiekamu piekļuvi tādiem pamatpakalpojumiem kā veselības aprūpe, mājoklis, izglītība, kā arī atstumtību darba tirgū; tā kā jēdzienam “sociālā atstumtība” ir plašāka nozīme, turklāt tas bieži vien ir tiešā veidā saistīts ar nabadzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar terminu “nabadzība” apzīmē cilvēka cienīgai dzīvei nepieciešamu ienākumu un pietiekamu materiālo resursu trūkumu, tostarp nepietiekamu piekļuvi tādiem pamatpakalpojumiem kā veselības aprūpe, mājoklis, izglītība, kā arī atstumtību darba tirgū; tā kā jēdzienam “sociālā atstumtība” ir plašāka nozīme, turklāt tas bieži vien ir tiešā veidā saistīts ar nabadzību;

| B. | tā kā Austrumu partnerība kā īpaša Eiropas kaimiņattiecību politikas dimensija tika uzsākta ar mērķi atbalstīt Austrumeiropas partnervalstis to centienos turpināt īstenot ilgtspējīgas reformas, lai paātrinātu to politisko saistību ar ES un ekonomikas integrāciju tajā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Austrumu partnerība kā īpaša Eiropas kaimiņattiecību politikas dimensija tika uzsākta ar mērķi atbalstīt Austrumeiropas partnervalstis to centienos turpināt īstenot ilgtspējīgas reformas, lai paātrinātu to politisko saistību ar ES un ekonomikas integrāciju tajā;

| C. | tā kā otrajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas norisinājās 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas valstu un valdību vadītāji un šo valstu pārstāvji, kā arī Eiropas Savienības pārstāvji atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos attiecībā uz Austrumu partnerības mērķiem un pastāvīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā otrajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas norisinājās 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas valstu un valdību vadītāji un šo valstu pārstāvji, kā arī Eiropas Savienības pārstāvji atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos attiecībā uz Austrumu partnerības mērķiem un pastāvīgu īstenošanu;

| D. | tā kā, parakstot asociācijas nolīgumus un jo īpaši padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīgumus (DCFTA) ar Eiropas Savienību, tiktu radītas jaunas iespējas uzņēmējiem, starptautiskajai tirdzniecībai un tirgus attīstībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā, parakstot asociācijas nolīgumus un jo īpaši padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīgumus (DCFTA) ar Eiropas Savienību, tiktu radītas jaunas iespējas uzņēmējiem, starptautiskajai tirdzniecībai un tirgus attīstībai;

| E. | tā kā valsts finanšu pārstrukturācijas rezultātā bijušajās PSRS valstīs, tostarp Austrumu partnervalstīs, saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem ir ievērojami samazināti izdevumi veselības aprūpes, izglītības un citās sociālajās programmās, radot strauju nabadzības pieaugumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā valsts finanšu pārstrukturācijas rezultātā bijušajās PSRS valstīs, tostarp Austrumu partnervalstīs, saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem ir ievērojami samazināti izdevumi veselības aprūpes, izglītības un citās sociālajās programmās, radot strauju nabadzības pieaugumu;

| F. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2011. gada valstu ziņojumiem par Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu vairākās minētajās valstīs vairāk nekā 30 % iedzīvotāju dzīvo zem valstī noteiktās nabadzības robežas; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2011. gada valstu ziņojumiem par Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu vairākās minētajās valstīs vairāk nekā 30 % iedzīvotāju dzīvo zem valstī noteiktās nabadzības robežas;

| G. | tā kā Austrumu partnervalstīs ir pieaugusi nabadzība un sociālā atstumtība, kam par iemeslu ir arī pasaules finanšu un ekonomikas krīze, un tā vissmagāk skārusi tādas neaizsargātākās grupas kā vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar invaliditāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā Austrumu partnervalstīs ir pieaugusi nabadzība un sociālā atstumtība, kam par iemeslu ir arī pasaules finanšu un ekonomikas krīze, un tā vissmagāk skārusi tādas neaizsargātākās grupas kā vecāka gadagājuma cilvēki un cilvēki ar invaliditāti;

| H. | tā kā nepietiekama uztura problēma joprojām lielākoties netiek atzīta, atklāta un pietiekami pārvaldīta, turklāt tā ir tieši saistīta ar nabadzības un sociālās atstumtības līmeni Austrumu partnervalstīs; |
| --- | --- |

H.

tā kā nepietiekama uztura problēma joprojām lielākoties netiek atzīta, atklāta un pietiekami pārvaldīta, turklāt tā ir tieši saistīta ar nabadzības un sociālās atstumtības līmeni Austrumu partnervalstīs;

| I. | tā kā nepietiekamam uzturam ir ilgstoša negatīva ietekme un tas mazina cilvēku veselīgu attīstību un produktivitāti mūža garumā; tas jo īpaši attiecas uz bērniem, kuriem tas rada mācību un atmiņas traucējumus, zemāku intelekta koeficientu un sasniegumus skolā, kā arī problemātisku uzvedību bērnībā un pusaudža gados; |
| --- | --- |

I.

tā kā nepietiekamam uzturam ir ilgstoša negatīva ietekme un tas mazina cilvēku veselīgu attīstību un produktivitāti mūža garumā; tas jo īpaši attiecas uz bērniem, kuriem tas rada mācību un atmiņas traucējumus, zemāku intelekta koeficientu un sasniegumus skolā, kā arī problemātisku uzvedību bērnībā un pusaudža gados;

| J. | tā kā dziļa nabadzība var radīt nopietnu cilvēka cieņas mazināšanos, marginalizāciju, diskrimināciju un cilvēktiesību pārkāpumus nedemokrātiskās valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā dziļa nabadzība var radīt nopietnu cilvēka cieņas mazināšanos, marginalizāciju, diskrimināciju un cilvēktiesību pārkāpumus nedemokrātiskās valstīs;

| K. | tā kā nabadzība bērnu vidū var veicināt gan marginalizāciju, gan atstumtību, turklāt tai ir negatīva ietekme uz turpmāku integrāciju darba tirgū un sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

K.

tā kā nabadzība bērnu vidū var veicināt gan marginalizāciju, gan atstumtību, turklāt tai ir negatīva ietekme uz turpmāku integrāciju darba tirgū un sociālajā dzīvē;

| L. | tā kā Austrumu partnervalstu iedzīvotāji noveco un demogrāfiskā sprādziena paaudzes pensionēšanās rada būtiskus sarežģījumus reformu efektivitātei, kā arī ekonomikas stabilitātei un izaugsmei; |
| --- | --- |

L.

tā kā Austrumu partnervalstu iedzīvotāji noveco un demogrāfiskā sprādziena paaudzes pensionēšanās rada būtiskus sarežģījumus reformu efektivitātei, kā arī ekonomikas stabilitātei un izaugsmei;

| M. | tā kā par spīti tam, ka katrai Austrumu partnervalstij ir citāda nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pieeja, jāpieņem ilgstošas reformas, lai saglabātu šo valstu konkurētspēju, radītu darbavietas un izskaustu nabadzību; |
| --- | --- |

M.

tā kā par spīti tam, ka katrai Austrumu partnervalstij ir citāda nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pieeja, jāpieņem ilgstošas reformas, lai saglabātu šo valstu konkurētspēju, radītu darbavietas un izskaustu nabadzību;

| N. | tā kā Austrumu partnerībai būtu jābalstās uz turpmāku ekonomikas integrāciju starp ES un tās partnervalstīm un uz atbalstu tirdzniecības un investīciju liberalizācijai Austrumu partnervalstīs ar mērķi izveidot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu tīklu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Austrumu partnerībai būtu jābalstās uz turpmāku ekonomikas integrāciju starp ES un tās partnervalstīm un uz atbalstu tirdzniecības un investīciju liberalizācijai Austrumu partnervalstīs ar mērķi izveidot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu tīklu;

| O. | tā kā Austrumu partnerībā ietvertās sadarbības mērķis ir radīt pozitīvu ietekmi, kalpojot par platformu viedokļu apmaiņai, vienotu nostāju rašanai par mūsdienu pasaules problēmām, tostarp ekonomiku, tirdzniecību, nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu, un saikņu stiprināšanai starp reģiona valstīm un ES, kā arī starp Austrumu partnervalstīm; |
| --- | --- |

O.

tā kā Austrumu partnerībā ietvertās sadarbības mērķis ir radīt pozitīvu ietekmi, kalpojot par platformu viedokļu apmaiņai, vienotu nostāju rašanai par mūsdienu pasaules problēmām, tostarp ekonomiku, tirdzniecību, nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu, un saikņu stiprināšanai starp reģiona valstīm un ES, kā arī starp Austrumu partnervalstīm;

| P. | tā kā nabadzības samazināšanas nolūkos ir obligāti nepieciešams sekmēt tirdzniecību, piekļuvi darba tirgum, medicīnisko aprūpi un sociālos pamatpakalpojumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā nabadzības samazināšanas nolūkos ir obligāti nepieciešams sekmēt tirdzniecību, piekļuvi darba tirgum, medicīnisko aprūpi un sociālos pamatpakalpojumus;

| Q. | tā kā sociālie pakalpojumi un jo īpaši piekļuve bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un citu aprūpējamo personu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski sieviešu un vīriešu līdztiesīgai pārstāvībai darba tirgū, izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sociālie pakalpojumi un jo īpaši piekļuve bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un citu aprūpējamo personu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski sieviešu un vīriešu līdztiesīgai pārstāvībai darba tirgū, izglītībā un apmācībā;

| R. | tā kā mierīgāki, drošāki, stabilāki bezkonflikta reģioni veicinātu attiecīgo valstu ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, novērstu šķēršļus reģionālajai sadarbībai un radītu iespējas nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai Austrumu partnervalstīs; |
| --- | --- |

R.

tā kā mierīgāki, drošāki, stabilāki bezkonflikta reģioni veicinātu attiecīgo valstu ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, novērstu šķēršļus reģionālajai sadarbībai un radītu iespējas nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai Austrumu partnervalstīs;

| S. | tā kā jaunās Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķis ir atbalstīt iekļaujošu ekonomisko attīstību, lai ES kaimiņvalstis varētu ilgtspējīgi veikt tirdzniecību, ieguldīt un attīstīt savu ekonomiku, vienlaikus samazinot sociālo un reģionālo nevienlīdzību un nabadzību, radot iedzīvotājiem darbavietas un nodrošinot augstāku dzīves līmeni, |
| --- | --- |

S.

tā kā jaunās Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķis ir atbalstīt iekļaujošu ekonomisko attīstību, lai ES kaimiņvalstis varētu ilgtspējīgi veikt tirdzniecību, ieguldīt un attīstīt savu ekonomiku, vienlaikus samazinot sociālo un reģionālo nevienlīdzību un nabadzību, radot iedzīvotājiem darbavietas un nodrošinot augstāku dzīves līmeni,

Politiska apņemšanās samazināt nabadzību

| 1. | mudina katru Austrumu partnervalsti apsvērt iespēju izvirzīt skaidrus un vērienīgus nabadzības samazināšanas mērķus; |
| --- | --- |

1.

mudina katru Austrumu partnervalsti apsvērt iespēju izvirzīt skaidrus un vērienīgus nabadzības samazināšanas mērķus;

| 2. | aicina katru Austrumu partnervalsti nodrošināt, ka nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai ir piešķirti nepieciešamie budžeta vai alternatīvie resursi, vienlaikus nodrošinot attiecīgajām ieinteresētajām pusēm vieglāku piekļuvi šiem resursiem; aicina ES dalībvalstis nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam nodrošināt resursus, kas nepieciešami ES ārējās darbības un jo īpaši Austrumu partnerības programmu finansēšanai; |
| --- | --- |

2.

aicina katru Austrumu partnervalsti nodrošināt, ka nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai ir piešķirti nepieciešamie budžeta vai alternatīvie resursi, vienlaikus nodrošinot attiecīgajām ieinteresētajām pusēm vieglāku piekļuvi šiem resursiem; aicina ES dalībvalstis nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam nodrošināt resursus, kas nepieciešami ES ārējās darbības un jo īpaši Austrumu partnerības programmu finansēšanai;

| 3. | mudina visas Austrumu partnervalstis pilnībā izmantot finanšu instrumentus, lai atbalstītu sociālo un teritoriālo kohēziju, īpašu uzmanību pievēršot nabadzības izskaušanai pilsētās un lauku teritorijās; |
| --- | --- |

3.

mudina visas Austrumu partnervalstis pilnībā izmantot finanšu instrumentus, lai atbalstītu sociālo un teritoriālo kohēziju, īpašu uzmanību pievēršot nabadzības izskaušanai pilsētās un lauku teritorijās;

| 4. | uzsver, ka ir nepieciešams veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko neatkarību, īpaši pievēršoties augstākam nabadzības riskam vecāku sieviešu vidū, ņemot vērā, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība un līdz ar to arī pensijas atšķirība joprojām ir viens no galvenajiem iemesliem, kuru dēļ sieviešu, tostarp arī vientuļo māšu, sieviešu ar invaliditāti un sieviešu no etniskajām minoritātēm, dzīves apstākļi vēlākā dzīves posmā ir zemāki par nabadzības robežu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir nepieciešams veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko neatkarību, īpaši pievēršoties augstākam nabadzības riskam vecāku sieviešu vidū, ņemot vērā, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība un līdz ar to arī pensijas atšķirība joprojām ir viens no galvenajiem iemesliem, kuru dēļ sieviešu, tostarp arī vientuļo māšu, sieviešu ar invaliditāti un sieviešu no etniskajām minoritātēm, dzīves apstākļi vēlākā dzīves posmā ir zemāki par nabadzības robežu;

| 5. | uzsver, ka Austrumu partnervalstu turpmākā ekonomikas konkurētspēja un labklājība ir ļoti atkarīga no to spējas pilnībā izmantot savus darbaspēka resursus, tostarp no lielākas sieviešu līdzdalības darba tirgū; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Austrumu partnervalstu turpmākā ekonomikas konkurētspēja un labklājība ir ļoti atkarīga no to spējas pilnībā izmantot savus darbaspēka resursus, tostarp no lielākas sieviešu līdzdalības darba tirgū;

| 6. | uzsver, cik nozīmīgi ir izskaust nabadzību cilvēku ar invaliditāti vidū, nodrošinot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum, likvidējot šķēršļus, kas liedz viņiem pilnībā īstenot savas tiesības, attīstot pakalpojumus, kas atbilst viņu vajadzībām, un nodrošinot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi modernizētai medicīniskajai aprūpei; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik nozīmīgi ir izskaust nabadzību cilvēku ar invaliditāti vidū, nodrošinot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum, likvidējot šķēršļus, kas liedz viņiem pilnībā īstenot savas tiesības, attīstot pakalpojumus, kas atbilst viņu vajadzībām, un nodrošinot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi modernizētai medicīniskajai aprūpei;

| 7. | aicina Austrumu partnervalstis pilnībā pievērsties nepietiekama uztura problēmas izskaušanai, jo tā atstāj tālejošas sekas uz veselību un atsevišķiem cilvēkiem un sabiedrībai kopumā palielina aprūpes slogu un izmaksas; |
| --- | --- |

7.

aicina Austrumu partnervalstis pilnībā pievērsties nepietiekama uztura problēmas izskaušanai, jo tā atstāj tālejošas sekas uz veselību un atsevišķiem cilvēkiem un sabiedrībai kopumā palielina aprūpes slogu un izmaksas;

| 8. | aicina Eiropas Savienību mudināt Austrumu partnervalstis pievērsties nepietiekama uztura problēmai bērnu vidū un aktīvi samazināt nepietiekama garuma un svara līmeni bērniem, kas jaunāki par pieciem gadiem, veidojot publiskās un privātās partnerības ar korporatīvu sociālu atbildību; uzsver, ka šādas pieejas, kas atbalstītas Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumā “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā — ES politikas satvars”, sniedz ne tikai tiešus ieguvumus sabiedrībā un ekonomikā, bet arī ilgtermiņā ietekmē veselības aprūpes izmaksas; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Savienību mudināt Austrumu partnervalstis pievērsties nepietiekama uztura problēmai bērnu vidū un aktīvi samazināt nepietiekama garuma un svara līmeni bērniem, kas jaunāki par pieciem gadiem, veidojot publiskās un privātās partnerības ar korporatīvu sociālu atbildību; uzsver, ka šādas pieejas, kas atbalstītas Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumā “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā — ES politikas satvars”, sniedz ne tikai tiešus ieguvumus sabiedrībā un ekonomikā, bet arī ilgtermiņā ietekmē veselības aprūpes izmaksas;

Nabadzības izskaušana, veicinot ekonomisko attīstību, tirdzniecību un reģionālo integrāciju

| 9. | uzsver, ka tirdzniecība ir viens no efektīvākajiem ekonomikas izaugsmes sekmēšanas veidiem, kā arī galvenais ilgtspējīgas attīstības un ekonomiskā un sociālā stāvokļa uzlabošanas aspekts Austrumu partnervalstīs; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka tirdzniecība ir viens no efektīvākajiem ekonomikas izaugsmes sekmēšanas veidiem, kā arī galvenais ilgtspējīgas attīstības un ekonomiskā un sociālā stāvokļa uzlabošanas aspekts Austrumu partnervalstīs;

| 10. | atzīst, cik nozīmīga nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā ir Austrumu partnervalstu ekonomiskā attīstība, tirdzniecības atvieglošana un integrācija pasaules ekonomikā; norāda, ka brīvajā tirdzniecībā integrētās valstis ir piedzīvojušas augstu ekonomikas izaugsmi un nabadzības rādītāju uzlabojumus; |
| --- | --- |

10.

atzīst, cik nozīmīga nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā ir Austrumu partnervalstu ekonomiskā attīstība, tirdzniecības atvieglošana un integrācija pasaules ekonomikā; norāda, ka brīvajā tirdzniecībā integrētās valstis ir piedzīvojušas augstu ekonomikas izaugsmi un nabadzības rādītāju uzlabojumus;

| 11. | mudina īstenot reģionālo integrāciju Austrumu partnervalstu vidū, attīstot to reģionālo tirgu ar sarunām par reģionāliem nolīgumiem un divpusējiem nolīgumiem ar Eiropas Savienību, kā arī šo nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

mudina īstenot reģionālo integrāciju Austrumu partnervalstu vidū, attīstot to reģionālo tirgu ar sarunām par reģionāliem nolīgumiem un divpusējiem nolīgumiem ar Eiropas Savienību, kā arī šo nolīgumu īstenošanu;

| 12. | uzsver, cik nozīmīgas ir sarunas par asociācijas nolīgumiem, tostarp DCFTA, kas ir būtiski rīki tirdzniecības liberalizācijas veicināšanai un tirdzniecības ierobežojumu likvidēšanai, un līdz ar to arī efektīvai un ilgtspējīgai nabadzības izskaušanai Austrumu partnervalstīs; |
| --- | --- |

12.

uzsver, cik nozīmīgas ir sarunas par asociācijas nolīgumiem, tostarp DCFTA, kas ir būtiski rīki tirdzniecības liberalizācijas veicināšanai un tirdzniecības ierobežojumu likvidēšanai, un līdz ar to arī efektīvai un ilgtspējīgai nabadzības izskaušanai Austrumu partnervalstīs;

| 13. | aicina katru Austrumu partnervalsti attīstības stratēģijā iekļaut tirdzniecību, jo tā ir spēcīgs ekonomikas faktors, kas veicina nabadzības mazināšanos, izmantojot atbalstu reģionālajai integrācijai un sadarbībai un efektīvu ekonomikas pārvaldību, kā arī cilvēkkapitāla attīstību, darba pamatstandartu veicināšanu un labāku piekļuvi tirgum (jo īpaši cilvēkiem lauku apvidos); |
| --- | --- |

13.

aicina katru Austrumu partnervalsti attīstības stratēģijā iekļaut tirdzniecību, jo tā ir spēcīgs ekonomikas faktors, kas veicina nabadzības mazināšanos, izmantojot atbalstu reģionālajai integrācijai un sadarbībai un efektīvu ekonomikas pārvaldību, kā arī cilvēkkapitāla attīstību, darba pamatstandartu veicināšanu un labāku piekļuvi tirgum (jo īpaši cilvēkiem lauku apvidos);

| 14. | uzsver, ka, likvidējot tirdzniecības ierobežojumus un veicot iekšējas reformas, tiktu ievērojami sekmēta ilgtspējīga ekonomikas attīstība un nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana; uzsver, ka reģionālās integrācijas spēju uzlabo sadarbība ārpus robežām un tās padziļināta integrācija pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka, likvidējot tirdzniecības ierobežojumus un veicot iekšējas reformas, tiktu ievērojami sekmēta ilgtspējīga ekonomikas attīstība un nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana; uzsver, ka reģionālās integrācijas spēju uzlabo sadarbība ārpus robežām un tās padziļināta integrācija pasaules ekonomikā;

| 15. | atzinīgi vērtē vairuma Austrumu partnervalstu apņemšanos noslēgt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumus, kas ir stabils pamats uzticamai iekšējai tirdzniecības politikai un stimuls uzlabotai regulatīvajai un institucionālajai tirdzniecības videi; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē vairuma Austrumu partnervalstu apņemšanos noslēgt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumus, kas ir stabils pamats uzticamai iekšējai tirdzniecības politikai un stimuls uzlabotai regulatīvajai un institucionālajai tirdzniecības videi;

| 16. | aicina Eiropas Savienību un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) atbalstīt Austrumu partnervalstu centienus reformu īstenošanā un tirdzniecības spēju vairošanā, sniedzot papildu tehnisko un finansiālo palīdzību, un aicina Komisiju apsvērt šo mērķu sasniegšanas veidus; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Savienību un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) atbalstīt Austrumu partnervalstu centienus reformu īstenošanā un tirdzniecības spēju vairošanā, sniedzot papildu tehnisko un finansiālo palīdzību, un aicina Komisiju apsvērt šo mērķu sasniegšanas veidus;

| 17. | uzsver, ka tirdzniecības politikas reformām jāatspoguļo katras Austrumu partnervalsts īpašais stāvoklis, tās jāizstrādā ar valsts mēroga dialoga palīdzību, iesaistot valdību, privāto sektoru un nodarbināto un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un līdztekus tām jāīsteno makroekonomikas un institucionālās reformas, kas sekmē izaugsmi un cilvēces attīstību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka tirdzniecības politikas reformām jāatspoguļo katras Austrumu partnervalsts īpašais stāvoklis, tās jāizstrādā ar valsts mēroga dialoga palīdzību, iesaistot valdību, privāto sektoru un nodarbināto un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, un līdztekus tām jāīsteno makroekonomikas un institucionālās reformas, kas sekmē izaugsmi un cilvēces attīstību;

| 18. | atbalsta vairāku nozaru pieejas attīstību, kas veicina darbību vairākās saistītās politikas jomās, piemēram, nodarbinātībā, izglītībā, veselības aprūpē, jaunatnes jautājumos, mājokļa nodrošinājumā un sociālajā aizsardzībā; |
| --- | --- |

18.

atbalsta vairāku nozaru pieejas attīstību, kas veicina darbību vairākās saistītās politikas jomās, piemēram, nodarbinātībā, izglītībā, veselības aprūpē, jaunatnes jautājumos, mājokļa nodrošinājumā un sociālajā aizsardzībā;

Nabadzības izskaušana, veicinot nodarbinātību, sociālos pakalpojumus, izglītību un apmācību

| 19. | uzsver, ka nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pamatā jābūt izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī mūsdienīgai un efektīvai sociālās aizsardzības politikai; norāda, ka Eurofound aptaujas par dzīves kvalitāti (5) apstiprina, ka viens no vissvarīgākajiem veidiem, kā uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un nodrošināt pilnvērtīgu iekļaušanu sabiedrībā un sociālo un teritoriālo kohēziju, ir sociālo pakalpojumu sniegšana un attīstīšana; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pamatā jābūt izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī mūsdienīgai un efektīvai sociālās aizsardzības politikai; norāda, ka Eurofound aptaujas par dzīves kvalitāti (5) apstiprina, ka viens no vissvarīgākajiem veidiem, kā uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un nodrošināt pilnvērtīgu iekļaušanu sabiedrībā un sociālo un teritoriālo kohēziju, ir sociālo pakalpojumu sniegšana un attīstīšana;

| 20. | uzskata, ka sociālie pakalpojumi ietver tiesību aktos noteiktas un papildu sociālā nodrošinājuma sistēmas un vispārīgi pieejamus pakalpojumus, kas personai tiek sniegti tiešā veidā un kuru mērķis ir uzlabot visu cilvēku dzīves kvalitāti; tie ir būtiski profilaksei, sociālajai kohēzijai un iekļaušanai, turklāt tie sekmē pamattiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka sociālie pakalpojumi ietver tiesību aktos noteiktas un papildu sociālā nodrošinājuma sistēmas un vispārīgi pieejamus pakalpojumus, kas personai tiek sniegti tiešā veidā un kuru mērķis ir uzlabot visu cilvēku dzīves kvalitāti; tie ir būtiski profilaksei, sociālajai kohēzijai un iekļaušanai, turklāt tie sekmē pamattiesību īstenošanu;

| 21. | mudina Austrumu partnervalstis veicināt pieejamus augstas kvalitātes sociālos pakalpojumus par pieņemamu cenu un nodrošināt nediskriminējošu piekļuvi šiem pakalpojumiem, neņemot vērā dzimumu, ienākumu līmeni, rasi vai etnisko izcelsmi, ticību vai pārliecību, invaliditāti, vecumu, seksuālo orientāciju vai nodarbinātības apstākļus; |
| --- | --- |

21.

mudina Austrumu partnervalstis veicināt pieejamus augstas kvalitātes sociālos pakalpojumus par pieņemamu cenu un nodrošināt nediskriminējošu piekļuvi šiem pakalpojumiem, neņemot vērā dzimumu, ienākumu līmeni, rasi vai etnisko izcelsmi, ticību vai pārliecību, invaliditāti, vecumu, seksuālo orientāciju vai nodarbinātības apstākļus;

| 22. | uzskata, ka bezdarbs ir viens no galvenajiem nabadzības cēloņiem Austrumu partnervalstu darbspējīga vecuma iedzīvotāju vidū, tāpēc uzsver, ka jebkurā saistītā politikā galvenokārt būtu jāpievēršas ilgtspējīgu darbavietu izveidei; uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt cilvēkiem atbilstošu izglītību, apmācību un prasmes, lai viņi varētu strādāt konkurētspējīgos amatos; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka bezdarbs ir viens no galvenajiem nabadzības cēloņiem Austrumu partnervalstu darbspējīga vecuma iedzīvotāju vidū, tāpēc uzsver, ka jebkurā saistītā politikā galvenokārt būtu jāpievēršas ilgtspējīgu darbavietu izveidei; uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt cilvēkiem atbilstošu izglītību, apmācību un prasmes, lai viņi varētu strādāt konkurētspējīgos amatos;

| 23. | uzsver, ka bērnu nabadzības jautājuma risināšanā galvenā uzmanība jāvērš uz vecāku nodarbinātības veicināšanu, jo nabadzība bieži vien tiek “pārmantota”; aicina īstenot pasākumus, kas nodrošinātu vecākiem labāku piekļuvi apmācībām un īpašām kvalifikācijām, atbalstītu vecākus, kad tie sāk iesaistīties darba tirgū vai atkārtoti iesaistās darba tirgū pēc pārtraukuma, un nodrošinātu viņiem elastīgu darbalaiku un atvaļinājuma nosacījumus; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka bērnu nabadzības jautājuma risināšanā galvenā uzmanība jāvērš uz vecāku nodarbinātības veicināšanu, jo nabadzība bieži vien tiek “pārmantota”; aicina īstenot pasākumus, kas nodrošinātu vecākiem labāku piekļuvi apmācībām un īpašām kvalifikācijām, atbalstītu vecākus, kad tie sāk iesaistīties darba tirgū vai atkārtoti iesaistās darba tirgū pēc pārtraukuma, un nodrošinātu viņiem elastīgu darbalaiku un atvaļinājuma nosacījumus;

| 24. | aicina valdības sniegt atbalstu ienākumiem mājsaimniecībās ar bērniem, nodrošinot nodokļu atvieglojumus, bērna pabalstus, naudas pabalstus, izglītību, bērnu aprūpi un mājokļa pabalstus ģimenēm ar īpašām vajadzībām (vairāki bērni, bērni ar invaliditāti, vientuļie vecāki, audžuģimenes); aicina ES tās attiecībās ar partneriem veicināt darba un sociālos standartus; |
| --- | --- |

24.

aicina valdības sniegt atbalstu ienākumiem mājsaimniecībās ar bērniem, nodrošinot nodokļu atvieglojumus, bērna pabalstus, naudas pabalstus, izglītību, bērnu aprūpi un mājokļa pabalstus ģimenēm ar īpašām vajadzībām (vairāki bērni, bērni ar invaliditāti, vientuļie vecāki, audžuģimenes); aicina ES tās attiecībās ar partneriem veicināt darba un sociālos standartus;

| 25. | aicina izskaust nabadzību un sociālo atstumtību jauniešu vidū, uzlabojot izglītības pakalpojumus, jo īpaši nepietiekami attīstītos apvidos, un modernizējot pirmsskolas un skolas izglītības infrastruktūru, kā arī ieviešot ikdienējas mācīšanās un līdzdalības metodes; |
| --- | --- |

25.

aicina izskaust nabadzību un sociālo atstumtību jauniešu vidū, uzlabojot izglītības pakalpojumus, jo īpaši nepietiekami attīstītos apvidos, un modernizējot pirmsskolas un skolas izglītības infrastruktūru, kā arī ieviešot ikdienējas mācīšanās un līdzdalības metodes;

| 26. | aicina ES uzsākt un turpmāk attīstīt studentu, kā arī mācībspēku apmaiņas un profesionālās apmācības programmas, palielinot sinerģiju starp universitātēm, apmācību iestādēm, jauniešu organizācijām un uzņēmumiem; uzsver, cik nozīmīga ir prasmju pielāgošana darba tirgus vajadzībām, kas tādējādi veicina pāreju uz viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku; uzsver, ka ir nepieciešams palielināt jauniešu spēju atrast darbu viņus interesējošā jomā, kā arī palielināt viņu informētības līmeni par cilvēktiesībām, dzimumu politiku un bērnu un cilvēku ar invaliditāti aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

aicina ES uzsākt un turpmāk attīstīt studentu, kā arī mācībspēku apmaiņas un profesionālās apmācības programmas, palielinot sinerģiju starp universitātēm, apmācību iestādēm, jauniešu organizācijām un uzņēmumiem; uzsver, cik nozīmīga ir prasmju pielāgošana darba tirgus vajadzībām, kas tādējādi veicina pāreju uz viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku; uzsver, ka ir nepieciešams palielināt jauniešu spēju atrast darbu viņus interesējošā jomā, kā arī palielināt viņu informētības līmeni par cilvēktiesībām, dzimumu politiku un bērnu un cilvēku ar invaliditāti aizsardzību;

| 27. | norāda, ka progresīvajā pieejā jauniešu bezdarbam galvenokārt jāpievēršas jautājumam par konkrētiem šķēršļiem, ar kuriem saskaras jaunietes darba meklējumu laikā; aicina Austrumu partnervalstis pievērsties stratēģijām, kas apvieno izglītības un apmācības politiku un mērķtiecīgu nodarbinātības politiku attiecībā uz jaunietēm; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka progresīvajā pieejā jauniešu bezdarbam galvenokārt jāpievēršas jautājumam par konkrētiem šķēršļiem, ar kuriem saskaras jaunietes darba meklējumu laikā; aicina Austrumu partnervalstis pievērsties stratēģijām, kas apvieno izglītības un apmācības politiku un mērķtiecīgu nodarbinātības politiku attiecībā uz jaunietēm;

| 28. | uzsver, ka turpmāka vīzu režīma atvieglošana un mobilitātes programmas sniegs jauniešiem Austrumu partnervalstīs lielāku iespēju iegūt izglītību ārzemēs un apmainīties pieredzē; aicina Komisiju sniegt tehnisku un finansiālu atbalstu Austrumu partnervalstīm augstākās izglītības diplomu tuvināšanas un Eiropas augstākās izglītības telpas standartu izpildes nodrošināšanas jomā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka turpmāka vīzu režīma atvieglošana un mobilitātes programmas sniegs jauniešiem Austrumu partnervalstīs lielāku iespēju iegūt izglītību ārzemēs un apmainīties pieredzē; aicina Komisiju sniegt tehnisku un finansiālu atbalstu Austrumu partnervalstīm augstākās izglītības diplomu tuvināšanas un Eiropas augstākās izglītības telpas standartu izpildes nodrošināšanas jomā;

| 29. | aicina Eiropas Savienību mudināt Austrumu partnervalstis nodrošināt jauniešiem izglītošanās laikā apmācības, prakses un māceklības iespējas, kas uzlabos viņu nodarbināmību, palielinot viņu darba pieredzi; aicina Austrumu partnervalstu valdības likumdošanas līmenī stiprināt ekonomikas mehānismus, kuri paredzēti, lai mudinātu darba devējus vispirms piedāvāt darbavietas absolventiem, kā arī piedāvāt apmācības un prakses iespējas profesionālo izglītības iestāžu skolēniem un augstākās izglītības iestāžu studentiem; |
| --- | --- |

29.

aicina Eiropas Savienību mudināt Austrumu partnervalstis nodrošināt jauniešiem izglītošanās laikā apmācības, prakses un māceklības iespējas, kas uzlabos viņu nodarbināmību, palielinot viņu darba pieredzi; aicina Austrumu partnervalstu valdības likumdošanas līmenī stiprināt ekonomikas mehānismus, kuri paredzēti, lai mudinātu darba devējus vispirms piedāvāt darbavietas absolventiem, kā arī piedāvāt apmācības un prakses iespējas profesionālo izglītības iestāžu skolēniem un augstākās izglītības iestāžu studentiem;

Nabadzības izskaušana, veicinot MVU attīstību

| 30. | uzsver, ka svarīgākais pasākums nabadzības samazināšanai jauniešu vidū ir jauniešu nodarbinātības veicināšana un jaunu darbavietu izveide, uzlabojot MVU uzņēmējdarbības vides kvalitāti; uzskata, ka uzņēmējdarbības zināšanu un prasmju attīstīšana ir labi izstrādātu un veiksmīgi ieviestu valsts stratēģiju stūrakmens; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka svarīgākais pasākums nabadzības samazināšanai jauniešu vidū ir jauniešu nodarbinātības veicināšana un jaunu darbavietu izveide, uzlabojot MVU uzņēmējdarbības vides kvalitāti; uzskata, ka uzņēmējdarbības zināšanu un prasmju attīstīšana ir labi izstrādātu un veiksmīgi ieviestu valsts stratēģiju stūrakmens;

| 31. | norāda, ka uzņēmējdarbība sieviešu vidū ir vērtīgs ekonomikas izaugsmes un darbavietu radīšanas avots; tāpēc aicina Austrumu partnervalstis veicināt uzņēmējdarbību sieviešu vidū, kā arī piekļuvi finansēm un padomdevēju sistēmu, apmācības un izglītības programmu labāku pieejamību; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka uzņēmējdarbība sieviešu vidū ir vērtīgs ekonomikas izaugsmes un darbavietu radīšanas avots; tāpēc aicina Austrumu partnervalstis veicināt uzņēmējdarbību sieviešu vidū, kā arī piekļuvi finansēm un padomdevēju sistēmu, apmācības un izglītības programmu labāku pieejamību;

| 32. | aicina Austrumu partnervalstis likvidēt šķēršļus MVU attīstībai, tostarp izkropļotu un negodīgu konkurenci un monopolus, izskaust korupciju iestādēs, kas atbildīgas par MVU reģistrāciju, aplikšanu ar nodokli, sanitāriju, kadastru, muitu, un citās kontroles iestādēs un atvieglot bankas kredīta saņemšanas procesu, ko bieži vien kavē īpaši augstas procentu likmes un sarežģītas procedūras; |
| --- | --- |

32.

aicina Austrumu partnervalstis likvidēt šķēršļus MVU attīstībai, tostarp izkropļotu un negodīgu konkurenci un monopolus, izskaust korupciju iestādēs, kas atbildīgas par MVU reģistrāciju, aplikšanu ar nodokli, sanitāriju, kadastru, muitu, un citās kontroles iestādēs un atvieglot bankas kredīta saņemšanas procesu, ko bieži vien kavē īpaši augstas procentu likmes un sarežģītas procedūras;

| 33. | uzsver, ka reģionālā integrācija, kas ir viens no tirdzniecības palielināšanas galvenajiem elementiem, nodrošina arī stimulu stabilai politikai tādās jomās kā standarti, intelektuālā īpašuma aizsardzība un sociālā aizsardzība; uzsver, ka jāuzlabo tirdzniecības spēja, izmantojot citu ar tirdzniecības attīstību saistītu palīdzību, tostarp nozares un nodokļu politiku, kas uzlabo investīciju vidi, kā arī ar atbilstošu atbalstu privātā sektora attīstībai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; pauž atbalstu reģionālo tirgu un iestāžu attīstīšanai Austrumu partnervalstīs, jo īpaši rīkojot sarunas, noslēdzot divpusējus un reģionālus nolīgumus ar ES un īstenojot tos; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka reģionālā integrācija, kas ir viens no tirdzniecības palielināšanas galvenajiem elementiem, nodrošina arī stimulu stabilai politikai tādās jomās kā standarti, intelektuālā īpašuma aizsardzība un sociālā aizsardzība; uzsver, ka jāuzlabo tirdzniecības spēja, izmantojot citu ar tirdzniecības attīstību saistītu palīdzību, tostarp nozares un nodokļu politiku, kas uzlabo investīciju vidi, kā arī ar atbilstošu atbalstu privātā sektora attīstībai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; pauž atbalstu reģionālo tirgu un iestāžu attīstīšanai Austrumu partnervalstīs, jo īpaši rīkojot sarunas, noslēdzot divpusējus un reģionālus nolīgumus ar ES un īstenojot tos;

Pensiju sistēmas

| 34. | uzskata, ka pensiju sistēmu modernizācijai būtu jāvelta liela uzmanība Austrumu partnervalstu nabadzības samazināšanas plānā; uzsver, ka ir nepieciešams garantēt pensiju nodrošināšanas spēju, lai sniegtu pensionāriem drošus un pietiekamus ienākumus; uzsver, ka pensiju sistēmu modernizācijā jāņem vērā sabiedrības un darba tirgus mainīgās vajadzības; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka pensiju sistēmu modernizācijai būtu jāvelta liela uzmanība Austrumu partnervalstu nabadzības samazināšanas plānā; uzsver, ka ir nepieciešams garantēt pensiju nodrošināšanas spēju, lai sniegtu pensionāriem drošus un pietiekamus ienākumus; uzsver, ka pensiju sistēmu modernizācijā jāņem vērā sabiedrības un darba tirgus mainīgās vajadzības;

| 35. | norāda, ka valsts politikas veidotāji Austrumu partnervalstīs arī turpmāk ir atbildīgi par pensijas sistēmām; ierosina, ka ar pensiju sistēmām būtu efektīvi jānovērš nabadzība un sociālā atstumtība pensionāru vidū, nodrošinot cilvēka cienīgu dzīves līmeni pensijas laikā; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka valsts politikas veidotāji Austrumu partnervalstīs arī turpmāk ir atbildīgi par pensijas sistēmām; ierosina, ka ar pensiju sistēmām būtu efektīvi jānovērš nabadzība un sociālā atstumtība pensionāru vidū, nodrošinot cilvēka cienīgu dzīves līmeni pensijas laikā;

| 36. | uzskata, ka ir jāpārskata pensiju sistēmas, lai tās būtu finansiāli ilgtspējīgas un savienojamas ar pensiju shēmām un nodokļu atvieglojumiem; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ir jāpārskata pensiju sistēmas, lai tās būtu finansiāli ilgtspējīgas un savienojamas ar pensiju shēmām un nodokļu atvieglojumiem;

Veselības aprūpe

| 37. | atzīst, ka veselības aprūpes sistēmu attīstībai ir būtiska loma nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā; |
| --- | --- |

37.

atzīst, ka veselības aprūpes sistēmu attīstībai ir būtiska loma nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā;

| 38. | uzstāj, ka ir jāsamazina ar veselību saistītas nabadzības risks, ieviešot augstas kvalitātes veselības aprūpes sistēmu, kas ir gan pieejama, gan finansiāli ilgtspējīga, ņemot vērā vajadzības un sarežģījumus, kas skar lielāko daļu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un personu; |
| --- | --- |

38.

uzstāj, ka ir jāsamazina ar veselību saistītas nabadzības risks, ieviešot augstas kvalitātes veselības aprūpes sistēmu, kas ir gan pieejama, gan finansiāli ilgtspējīga, ņemot vērā vajadzības un sarežģījumus, kas skar lielāko daļu nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un personu;

| 39. | pauž bažas, ka nepietiekams uzturs sabiedrībā netiek atzīts kā būtisks risks sabiedrības veselībai; uzsver, ka nepietiekama uztura problēma jārisina visos līmeņos valdībām, veselības un sociālās aprūpes sniedzējiem, profesionāļiem un atsevišķiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

39.

pauž bažas, ka nepietiekams uzturs sabiedrībā netiek atzīts kā būtisks risks sabiedrības veselībai; uzsver, ka nepietiekama uztura problēma jārisina visos līmeņos valdībām, veselības un sociālās aprūpes sniedzējiem, profesionāļiem un atsevišķiem cilvēkiem;

| 40. | aicina Austrumu partnervalstis ieviest nepieciešamos mehānismus, politiku un programmas, lai nodrošinātu, ka nepietiekama uztura novēršana un pārvaldība ir pilnībā ietverta visu veidu klīniskajā un aprūpes vidē; |
| --- | --- |

40.

aicina Austrumu partnervalstis ieviest nepieciešamos mehānismus, politiku un programmas, lai nodrošinātu, ka nepietiekama uztura novēršana un pārvaldība ir pilnībā ietverta visu veidu klīniskajā un aprūpes vidē;

| 41. | aicina Austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, kuru mērķis ir novērst seksuāli transmisīvās slimības, un veicināt novēršanas programmas; atgādina, ka vakcinācijai pret B hepatītu ir ļoti veiksmīgi rezultāti un tādējādi hroniskās infekcijas rādītājs ir samazinājies līdz mazāk nekā 1 % imunizēto bērnu vidū visā pasaulē; norāda, ka inficēšanās ar HIV bieži vien noved pie sociālās atstumtības; tāpēc mudina iesaistīto valstu valdības izstrādāt aktīvu politiku HIV novēršanai un ārstēšanai, kā arī informatīvas kampaņas par infekcijas pārnešanu un profilaksi; |
| --- | --- |

41.

aicina Austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, kuru mērķis ir novērst seksuāli transmisīvās slimības, un veicināt novēršanas programmas; atgādina, ka vakcinācijai pret B hepatītu ir ļoti veiksmīgi rezultāti un tādējādi hroniskās infekcijas rādītājs ir samazinājies līdz mazāk nekā 1 % imunizēto bērnu vidū visā pasaulē; norāda, ka inficēšanās ar HIV bieži vien noved pie sociālās atstumtības; tāpēc mudina iesaistīto valstu valdības izstrādāt aktīvu politiku HIV novēršanai un ārstēšanai, kā arī informatīvas kampaņas par infekcijas pārnešanu un profilaksi;

| 42. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

42.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta Briselē 2013. gada 28. maijā.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0153.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0576.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0276.

(5)  Eurofound — Aptaujas par dzīves kvalitāti (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm).

---