# Euroopan unionin L 176/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 176 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta14. kesäkuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 176

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta14. kesäkuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/341/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 3 päivänä syyskuuta 2013, valtiontuesta SA.32554 (09/C) Itävallan Hypo Group Alpe Adrialle myöntämä rakenneuudistustuki
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5648)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/342/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 16 päivänä lokakuuta 2013, valtiontuesta N:o SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt Frucona Košice, a. s. -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6261)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 98 – Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 64 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 113 – Symmetrisen lähivalon tai kaukovalon tai molempien aikaansaavien, hehkulampuilla, kaasupurkausvalonlähteillä tai LED-moduuleilla varustettujen moottoriajoneuvojen ajovalaisimien tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset | 128 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2014/341/EU

*

Komission päätös, annettu 3 päivänä syyskuuta 2013, valtiontuesta SA.32554 (09/C) Itävallan Hypo Group Alpe Adrialle myöntämä rakenneuudistustuki
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5648)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5648)

1

1

2014/342/EU

*

Komission päätös, annettu 16 päivänä lokakuuta 2013, valtiontuesta N:o SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt Frucona Košice, a. s. -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6261)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6261)

1

38

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 98 – Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

64

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 113 – Symmetrisen lähivalon tai kaukovalon tai molempien aikaansaavien, hehkulampuilla, kaasupurkausvalonlähteillä tai LED-moduuleilla varustettujen moottoriajoneuvojen ajovalaisimien tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 14.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä syyskuuta 2013,

valtiontuesta SA.32554 (09/C)

Itävallan Hypo Group Alpe Adrialle myöntämä rakenneuudistustuki

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 5648)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/341/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

ja katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Joulukuussa 2008 Hypo Group Alpe Adria, jäljempänä ’HGAA’ tai ’pankki’, sai Itävallan tasavallalta 900 miljoonaa euroa ensisijaista (Tier 1) osakkuuspääomaa (Partizipationskapital
   (2)) Itävallan pankkeja koskevan hätäapuohjelman, jäljempänä ’pankkien hätäapuohjelma’, perusteella (3). |
| --- | --- |

(1)

Joulukuussa 2008 Hypo Group Alpe Adria, jäljempänä ’HGAA’ tai ’pankki’, sai Itävallan tasavallalta 900 miljoonaa euroa ensisijaista (Tier 1) osakkuuspääomaa (Partizipationskapital
   (2)) Itävallan pankkeja koskevan hätäapuohjelman, jäljempänä ’pankkien hätäapuohjelma’, perusteella (3).

| (2) | Itävalta toimitti HGAA:n elinkelpoisuutta koskevan suunnitelman komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(2)

Itävalta toimitti HGAA:n elinkelpoisuutta koskevan suunnitelman komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2009.

| (3) | Komissio aloitti 12 päivänä toukokuuta 2009 asiassa N 254/2009 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (4), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (5)22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen N:o 659/1999 16 artiklan perusteella muodollisen tutkintamenettelyn ja esitti epäilyjä siitä, soveltuuko HGAA:n enemmistöosakkaalle BayernLB:lle joulukuussa 2008 Saksan myöntämä rakenneuudistustuki sisämarkkinoille. Samassa päätöksessä komissio esitti myös epäilyksen siitä, onko HGAA perimmiltään terve. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti 12 päivänä toukokuuta 2009 asiassa N 254/2009 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (4), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (5)22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen N:o 659/1999 16 artiklan perusteella muodollisen tutkintamenettelyn ja esitti epäilyjä siitä, soveltuuko HGAA:n enemmistöosakkaalle BayernLB:lle joulukuussa 2008 Saksan myöntämä rakenneuudistustuki sisämarkkinoille. Samassa päätöksessä komissio esitti myös epäilyksen siitä, onko HGAA perimmiltään terve.

| (4) | HGAA otettiin valtion haltuun 23 päivänä joulukuuta 2009. Tässä yhteydessä komissio hyväksyi väliaikaisesti useita tukitoimenpiteitä 23 päivänä joulukuuta 2009 antamallaan päätöksellä asioissa C 16/2009 ja N 698/2009 (6), jäljempänä ’joulukuun 2009 pelastamispäätös’, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella siihen asti, kunnes HGAA:lle esitetään uskottava rakenneuudistussuunnitelma. Samassa päätöksessä komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä Itävallan HGAA:n hyväksi myöntämiin lisätukitoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(4)

HGAA otettiin valtion haltuun 23 päivänä joulukuuta 2009. Tässä yhteydessä komissio hyväksyi väliaikaisesti useita tukitoimenpiteitä 23 päivänä joulukuuta 2009 antamallaan päätöksellä asioissa C 16/2009 ja N 698/2009 (6), jäljempänä ’joulukuun 2009 pelastamispäätös’, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella siihen asti, kunnes HGAA:lle esitetään uskottava rakenneuudistussuunnitelma. Samassa päätöksessä komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä Itävallan HGAA:n hyväksi myöntämiin lisätukitoimenpiteisiin.

| (5) | Kesäkuun 22 päivänä päivänä 2010 komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä entisestään. Tämä johtui erityisesti HGAA:lle laaditun 16 päivänä huhtikuuta 2010 esitetyn muutetun rakenneuudistussuunnitelman puutteista, sillä siinä ei esitetty riittävällä tavalla, miten oli tarkoitus toteuttaa pankin elinkelpoisuuden palauttaminen, asianmukainen vastuunjako sekä riittävä kilpailun vääristymisen rajoittaminen. Komissio myös jatkoi valtuutusta tuelle, jonka se oli väliaikaisesti joulukuun 2009 pelastamispäätöksessä katsonut soveltuvan sisämarkkinoille siihen asti, kun se oli saattanut HGAA:n rakenneuudistusta koskevan tutkimuksensa päätökseen, jäljempänä ’vuoden 2010 jatkamispäätös’ (7). |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuun 22 päivänä päivänä 2010 komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä entisestään. Tämä johtui erityisesti HGAA:lle laaditun 16 päivänä huhtikuuta 2010 esitetyn muutetun rakenneuudistussuunnitelman puutteista, sillä siinä ei esitetty riittävällä tavalla, miten oli tarkoitus toteuttaa pankin elinkelpoisuuden palauttaminen, asianmukainen vastuunjako sekä riittävä kilpailun vääristymisen rajoittaminen. Komissio myös jatkoi valtuutusta tuelle, jonka se oli väliaikaisesti joulukuun 2009 pelastamispäätöksessä katsonut soveltuvan sisämarkkinoille siihen asti, kun se oli saattanut HGAA:n rakenneuudistusta koskevan tutkimuksensa päätökseen, jäljempänä ’vuoden 2010 jatkamispäätös’ (7).

| (6) | Joulukuun 29 päivänä 2010 Itävalta ilmoitti 200 miljoonan euron suuruisesta lisätoimenpiteestä HGAA:n hyväksi omaisuuserien takauksen muodossa. Tämä tukitoimenpide hyväksyttiin komission 19 päivänä heinäkuuta 2011 asioissa SA.32172 (2011/NN) ja SA.32554 (2009/C) (8) antamalla päätöksellä, jäljempänä ’heinäkuun 2011 pelastamispäätös’. |
| --- | --- |

(6)

Joulukuun 29 päivänä 2010 Itävalta ilmoitti 200 miljoonan euron suuruisesta lisätoimenpiteestä HGAA:n hyväksi omaisuuserien takauksen muodossa. Tämä tukitoimenpide hyväksyttiin komission 19 päivänä heinäkuuta 2011 asioissa SA.32172 (2011/NN) ja SA.32554 (2009/C) (8) antamalla päätöksellä, jäljempänä ’heinäkuun 2011 pelastamispäätös’.

| (7) | Komissio ilmoitti 7 päivänä helmikuuta 2011 Itävallalle ja Saksalle, että HGAA:ta koskevan asian N 698/2009 (9) menettely erotettaisiin BayernLB:tä koskevasta asian C 16/2009 menettelystä. HGAA:ta koskeva tutkintamenettely rekisteröitiin tämän jälkeen asiatunnuksella SA.32554 (2009/C). Tämä päätös koskee ainoastaan asiaa SA.32554 (2009/C). |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti 7 päivänä helmikuuta 2011 Itävallalle ja Saksalle, että HGAA:ta koskevan asian N 698/2009 (9) menettely erotettaisiin BayernLB:tä koskevasta asian C 16/2009 menettelystä. HGAA:ta koskeva tutkintamenettely rekisteröitiin tämän jälkeen asiatunnuksella SA.32554 (2009/C). Tämä päätös koskee ainoastaan asiaa SA.32554 (2009/C).

| (8) | Itävalta esitti 21 päivänä huhtikuuta 2011 HGAA:ta koskevan uuden rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(8)

Itävalta esitti 21 päivänä huhtikuuta 2011 HGAA:ta koskevan uuden rakenneuudistussuunnitelman.

| (9) | Joulukuun 3 päivänä 2012 Itävalta ilmoitti HGAA:n hyväksi toteutettavasta lisätoimenpiteestä, jossa HGAA:n pääomaa lisättiin Itävallan tasavallan kantaosakkeilla sekä valtion takaamilla, HGAA:n liikkeeseen laskemilla toissijaisilla velkainstrumenteilla. Ilmoitus sisälsi luettelon HGAA:n sitoumuksista. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin väliaikaisesti komission 5 päivänä joulukuuta 2012 antamalla asiaa SA.32554 (2009/C) (10) koskevalla päätöksellä, jäljempänä ’joulukuun 2012 pelastamispäätös’. Hyväksyntä annettiin muutamien Itävallan antamien sitoumusten perusteella. Itävalta kuitenkin noudatti näitä sitoumuksia vain osittain. |
| --- | --- |

(9)

Joulukuun 3 päivänä 2012 Itävalta ilmoitti HGAA:n hyväksi toteutettavasta lisätoimenpiteestä, jossa HGAA:n pääomaa lisättiin Itävallan tasavallan kantaosakkeilla sekä valtion takaamilla, HGAA:n liikkeeseen laskemilla toissijaisilla velkainstrumenteilla. Ilmoitus sisälsi luettelon HGAA:n sitoumuksista. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin väliaikaisesti komission 5 päivänä joulukuuta 2012 antamalla asiaa SA.32554 (2009/C) (10) koskevalla päätöksellä, jäljempänä ’joulukuun 2012 pelastamispäätös’. Hyväksyntä annettiin muutamien Itävallan antamien sitoumusten perusteella. Itävalta kuitenkin noudatti näitä sitoumuksia vain osittain.

| (10) | Itävalta nosti 5 päivänä lokakuuta 2012 kumoamiskanteen, joka koski komission 25 päivänä heinäkuuta 2012 asiassa SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) antamaa päätöstä (joka myöhemmin peruttiin ja korvattiin komission 5 päivänä helmikuuta 2013 (12) antamalla päätöksellä), joka koski BayernLB:tä, jäljempänä ’BayernLB-päätös’. |
| --- | --- |

(10)

Itävalta nosti 5 päivänä lokakuuta 2012 kumoamiskanteen, joka koski komission 25 päivänä heinäkuuta 2012 asiassa SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) antamaa päätöstä (joka myöhemmin peruttiin ja korvattiin komission 5 päivänä helmikuuta 2013 (12) antamalla päätöksellä), joka koski BayernLB:tä, jäljempänä ’BayernLB-päätös’.

| (11) | Yksityiskohtaisempia kuvauksia menettelystä löytyy vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, joulukuun 2009 pelastamispäätöksestä, vuoden 2010 jatkamispäätöksestä, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksestä ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(11)

Yksityiskohtaisempia kuvauksia menettelystä löytyy vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, joulukuun 2009 pelastamispäätöksestä, vuoden 2010 jatkamispäätöksestä, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksestä ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksestä.

| (12) | HGAA:lle laadittuja eri rakenneuudistussuunnitelmia ja niihin tehtyjä muutoksia käsiteltiin useissa Itävallan viranomaisten ja komission yksiköiden välisissä kokouksissa, puhelinneuvotteluissa ja muussa tiedonvaihdossa heinäkuun 2010 ja elokuun 2013 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(12)

HGAA:lle laadittuja eri rakenneuudistussuunnitelmia ja niihin tehtyjä muutoksia käsiteltiin useissa Itävallan viranomaisten ja komission yksiköiden välisissä kokouksissa, puhelinneuvotteluissa ja muussa tiedonvaihdossa heinäkuun 2010 ja elokuun 2013 välisenä aikana.

| (13) | Itävalta ilmoitti 29 päivänä kesäkuuta 2013 rakenneuudistussuunnitelmasta, jossa varauduttiin HGAA:n likvidointiin ja jota täydennettiin 27 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(13)

Itävalta ilmoitti 29 päivänä kesäkuuta 2013 rakenneuudistussuunnitelmasta, jossa varauduttiin HGAA:n likvidointiin ja jota täydennettiin 27 päivänä elokuuta 2013.

2.   KUVAUS

2.1   TUENSAAJA

| (14) | HGAA on kansainvälisesti toimiva finanssiryhmä, jonka pääkonttori sijaitsee Klagenfurtissa Kärntenin osavaltiossa, jossa sen pankki- ja rahoitusleasingtoimintaa, lakkautettava osa mukaan lukien, hallinnoi ja ohjaa Hypo Alpe Adria Bank-International, jäljempänä ’HBInt’. HBInt hoitaa HGAA:n tytäryhtiöiden keskitetyt konsernitoiminnot, kuten konsernihallinnon, konsernin laskentatoimen, kokonaisvaltaisen riskienhallinnan, juridiset asiat ja säännösten noudattamisen, maksuvalmiuden hallinnan, arvopapereiden liikkeeseen laskun ja jälleenrahoituksen. |
| --- | --- |

(14)

HGAA on kansainvälisesti toimiva finanssiryhmä, jonka pääkonttori sijaitsee Klagenfurtissa Kärntenin osavaltiossa, jossa sen pankki- ja rahoitusleasingtoimintaa, lakkautettava osa mukaan lukien, hallinnoi ja ohjaa Hypo Alpe Adria Bank-International, jäljempänä ’HBInt’. HBInt hoitaa HGAA:n tytäryhtiöiden keskitetyt konsernitoiminnot, kuten konsernihallinnon, konsernin laskentatoimen, kokonaisvaltaisen riskienhallinnan, juridiset asiat ja säännösten noudattamisen, maksuvalmiuden hallinnan, arvopapereiden liikkeeseen laskun ja jälleenrahoituksen.

| (15) | Vuoden 2012 lopussa HGAA:n taseen loppusumma oli 33,8 miljardia euroa ja riskipainotetut omaisuuserät noin 21 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 2012 lopussa HGAA:n taseen loppusumma oli 33,8 miljardia euroa ja riskipainotetut omaisuuserät noin 21 miljardia euroa.

| (16) | HGAA on Itävallan tasavallan sataprosenttisessa omistuksessa (13). |
| --- | --- |

(16)

HGAA on Itävallan tasavallan sataprosenttisessa omistuksessa (13).

| (17) | Joulukuun 31 päivänä 2008 HGAA:lla oli pankki- ja/tai rahoitusleasingtoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä 12 maassa: Itävallassa, Sloveniassa, Italiassa, Saksassa, Unkarissa, Bulgariassa, Kroatiassa, Serbiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Montenegrossa, Ukrainassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. |
| --- | --- |

(17)

Joulukuun 31 päivänä 2008 HGAA:lla oli pankki- ja/tai rahoitusleasingtoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä 12 maassa: Itävallassa, Sloveniassa, Italiassa, Saksassa, Unkarissa, Bulgariassa, Kroatiassa, Serbiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Montenegrossa, Ukrainassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.

| (18) | Nykyään HGAA toimii Itävallassa HBA:n kanssa. Se toimii myös Sloveniassa (HBS:n ja leasingyhtiö HLS:n kanssa), Kroatiassa (HBC:n sekä integroituneen leasingyhtiö HAALC:n kanssa), Bosnia ja Hertsegovinassa (pankkiyksikköjen HBFBiH:n ja – Serbitasavallassa – HBRS:n, mukaan lukien leasingyhtiö HLRS:n, kanssa), Serbiassa (HBSE:n kanssa) ja Montenegrossa (HBM:n kanssa), jäljempänä yhdessä ’Kaakkois-Euroopan maat’. |
| --- | --- |

(18)

Nykyään HGAA toimii Itävallassa HBA:n kanssa. Se toimii myös Sloveniassa (HBS:n ja leasingyhtiö HLS:n kanssa), Kroatiassa (HBC:n sekä integroituneen leasingyhtiö HAALC:n kanssa), Bosnia ja Hertsegovinassa (pankkiyksikköjen HBFBiH:n ja – Serbitasavallassa – HBRS:n, mukaan lukien leasingyhtiö HLRS:n, kanssa), Serbiassa (HBSE:n kanssa) ja Montenegrossa (HBM:n kanssa), jäljempänä yhdessä ’Kaakkois-Euroopan maat’.

| (19) | Monia pankin omistamia teollisuusosuuksia ja rahoitusalalla toimivia tytäryhtiöitä koskeva lakkauttamisprosessi on aloitettu. Italialainen HBI lopetti uuden liiketoiminnan 1 päivään heinäkuuta 2013 mennessä. Muut lakkautettavat tytäryhtiöt ovat kroatialainen leasingyhtiö (HLC) ja kroatialainen siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (H-ABDUCO), itävaltalainen leasingyhtiö (HLA), saksalainen leasingyhtiö (HLG), Montenegrossa sijaitsevat leasingyhtiö (HLM) ja siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (HDM), leasingtoiminta Unkarissa (HLHU), leasingtoiminta Bulgariassa (HLBG), leasingtoiminta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (HLMK), leasingtoiminta Ukrainassa (HLUA), Bosnia ja Hertsegovinassa sijaitsevat leasingyhtiö HETABiH ja siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (BORA), HLSE ja HRSE Serbiassa sekä Sloveniassa TCK ja TCV, jotka ovat siirrettyihin pankki- ja leasingtoimintoihin perustuvia yksikköjä, ja HLI Italiassa (14). Liechtensteinissa sijaitseva Alpe Adria Privatbank on jo likvidoitu. |
| --- | --- |

(19)

Monia pankin omistamia teollisuusosuuksia ja rahoitusalalla toimivia tytäryhtiöitä koskeva lakkauttamisprosessi on aloitettu. Italialainen HBI lopetti uuden liiketoiminnan 1 päivään heinäkuuta 2013 mennessä. Muut lakkautettavat tytäryhtiöt ovat kroatialainen leasingyhtiö (HLC) ja kroatialainen siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (H-ABDUCO), itävaltalainen leasingyhtiö (HLA), saksalainen leasingyhtiö (HLG), Montenegrossa sijaitsevat leasingyhtiö (HLM) ja siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (HDM), leasingtoiminta Unkarissa (HLHU), leasingtoiminta Bulgariassa (HLBG), leasingtoiminta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (HLMK), leasingtoiminta Ukrainassa (HLUA), Bosnia ja Hertsegovinassa sijaitsevat leasingyhtiö HETABiH ja siirretyistä pankkiomaisuuseristä peräisin oleva lakkautettava yksikkö (BORA), HLSE ja HRSE Serbiassa sekä Sloveniassa TCK ja TCV, jotka ovat siirrettyihin pankki- ja leasingtoimintoihin perustuvia yksikköjä, ja HLI Italiassa (14). Liechtensteinissa sijaitseva Alpe Adria Privatbank on jo likvidoitu.

| (20) | Seuraavat johdanto-osan kappaleet sisältävät tiivistelmän kaikista edelleen toiminnassa olevista yksiköistä. |
| --- | --- |

(20)

Seuraavat johdanto-osan kappaleet sisältävät tiivistelmän kaikista edelleen toiminnassa olevista yksiköistä.

| (21) | Itävaltalainen tytäryhtiö HBA toimii vähittäismyyntisegmentillä ja tarjoavat palveluja yritys- ja institutionaalisille asiakkaille. Se tarjoaa kaikkia yleispankkitoiminnassa tavanomaisia palveluja. HBA:lla, jonka alueellinen painopiste on Kärntenin osavaltiossa ja jolla on konttorit Wienissä ja Salzburgissa, on kansallisista markkinoista alle [...] (15) prosentin osuus omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosentin osuus talletuksina. |
| --- | --- |

(21)

Itävaltalainen tytäryhtiö HBA toimii vähittäismyyntisegmentillä ja tarjoavat palveluja yritys- ja institutionaalisille asiakkaille. Se tarjoaa kaikkia yleispankkitoiminnassa tavanomaisia palveluja. HBA:lla, jonka alueellinen painopiste on Kärntenin osavaltiossa ja jolla on konttorit Wienissä ja Salzburgissa, on kansallisista markkinoista alle [...] (15) prosentin osuus omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosentin osuus talletuksina.

| (22) | a konserni on läsnä HBS-pankin ominaisuudessa (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosenttia talletuksina). Leasingyhtiö HLS taas keskittyy vaihteleviin ja valikoituihin kiinteisiin leasingtoimintoihin. |
| --- | --- |

(22)

a konserni on läsnä HBS-pankin ominaisuudessa (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosenttia talletuksina). Leasingyhtiö HLS taas keskittyy vaihteleviin ja valikoituihin kiinteisiin leasingtoimintoihin.

| (23) | Kroatialainen HBC on yleispankki (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna, [...] prosenttia talletuksina). HAALC toimii leasingsektorilla ja sen markkinaosuus on noin [...] prosenttia uudessa rahoitusvolyymissa mitattuna. |
| --- | --- |

(23)

Kroatialainen HBC on yleispankki (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna, [...] prosenttia talletuksina). HAALC toimii leasingsektorilla ja sen markkinaosuus on noin [...] prosenttia uudessa rahoitusvolyymissa mitattuna.

| (24) | Bosnia ja Hertsegovinassa toimii kaksi eri pankkia: HBRS Serbitasavallassa (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosenttia talletuksina) sekä HBFBiH Bosnia ja Hertsegovinan federaatiossa (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna). HBRS:n omistaman leasingyhtiö HLRS:n markkinaosuus on noin [...] prosenttia uudesta rahoitusvolyymista. |
| --- | --- |

(24)

Bosnia ja Hertsegovinassa toimii kaksi eri pankkia: HBRS Serbitasavallassa (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosenttia talletuksina) sekä HBFBiH Bosnia ja Hertsegovinan federaatiossa (jonka markkinaosuus on noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna). HBRS:n omistaman leasingyhtiö HLRS:n markkinaosuus on noin [...] prosenttia uudesta rahoitusvolyymista.

| (25) | Montenegrossa sijaitsevan HBM:n markkinaosuus on [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna. Pankin tuottaman leasingliiketoiminnan markkinaosuus on [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(25)

Montenegrossa sijaitsevan HBM:n markkinaosuus on [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna. Pankin tuottaman leasingliiketoiminnan markkinaosuus on [...] prosenttia.

| (26) | Serbialainen HBSE keskittyy yksityis- ja yrityssegmentteihin (markkinaosuus noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosenttia talletuksina). |
| --- | --- |

(26)

Serbialainen HBSE keskittyy yksityis- ja yrityssegmentteihin (markkinaosuus noin [...] prosenttia omaisuuserissä mitattuna ja [...] prosenttia talletuksina).

2.2   TUKITOIMENPITEET

Joulukuu 2008 – BayernLB:n toimenpiteet ja Itävallan pankkeja koskevan hätäapupaketin mukaiset valtion toimenpiteet

| (27) | Vuonna 2008 HGAA sai tukea silloiselta osakkeenomistajaltaan BayernLB:ltä sekä Itävallan tasavallalta.






  — | Joulukuussa 2008 HGAA sai 700 miljoonaa euroa silloiselta enemmistöosakkaaltaan BayernLB:ltä, joka itse oli saanut saman kuun aikana valtiontukea Baijerin osavaltiolta. |
| --- | --- | --- |

(27)

Vuonna 2008 HGAA sai tukea silloiselta osakkeenomistajaltaan BayernLB:ltä sekä Itävallan tasavallalta.

—

Joulukuussa 2008 HGAA sai 700 miljoonaa euroa silloiselta enemmistöosakkaaltaan BayernLB:ltä, joka itse oli saanut saman kuun aikana valtiontukea Baijerin osavaltiolta.

| — | Joulukuun 29 päivänä 2008 HGAA sai 900 miljoonaa euroa (Tier 1 -osakkuuspääomaa) Itävallan tasavallalta sekä 1,35 miljardia euroa maksuvalmiustakauksia joukkovelkakirjalainoihin pankkien hätäapuohjelman perusteella. |
| --- | --- |

—

Joulukuun 29 päivänä 2008 HGAA sai 900 miljoonaa euroa (Tier 1 -osakkuuspääomaa) Itävallan tasavallalta sekä 1,35 miljardia euroa maksuvalmiustakauksia joukkovelkakirjalainoihin pankkien hätäapuohjelman perusteella.

Joulukuu 2009 – Valtion pääomitus ja takaukset

| (28) | Kun HGAA otettiin valtion haltuun, sille myönnettiin seuraavat tukitoimenpiteet:






  — | Itävallan väliaikainen 100 miljoonan euron suuruinen omaisuuserien takaus osana pankkeja koskevaa hätäapuohjelmaa vaikeuksissa olevia pankkeja koskevien edellytysten mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

(28)

Kun HGAA otettiin valtion haltuun, sille myönnettiin seuraavat tukitoimenpiteet:

—

Itävallan väliaikainen 100 miljoonan euron suuruinen omaisuuserien takaus osana pankkeja koskevaa hätäapuohjelmaa vaikeuksissa olevia pankkeja koskevien edellytysten mukaisesti,

| — | Itävallan 450 miljoonan euron suuruinen pääomitus osana pankkeja koskevaa hätäapuohjelmaa vaikeuksissa olevia pankkeja koskevien edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Itävallan 450 miljoonan euron suuruinen pääomitus osana pankkeja koskevaa hätäapuohjelmaa vaikeuksissa olevia pankkeja koskevien edellytysten mukaisesti.

Tammikuu 2011 – Omaisuuserien takaus

| (29) | Alaskirjausten lisätarpeen vuoksi Itävalta myönsi HGAA:lle 200 miljoonan euron suuruisen omaisuuserien takauksen ajanjaksolle 31 päivästä joulukuuta 201030 päivään kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(29)

Alaskirjausten lisätarpeen vuoksi Itävalta myönsi HGAA:lle 200 miljoonan euron suuruisen omaisuuserien takauksen ajanjaksolle 31 päivästä joulukuuta 201030 päivään kesäkuuta 2013.

Joulukuu 2012 – Valtion pääomitus ja takaus

| (30) | Itävallan valvontaviranomaisen tekemän päätöksen myötä HGAA:n oli parannettava vakavaraisuussuhdettaan 12,04 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tätä tarkoitusta varten HGAA sai Itävallan viranomaisilta






  — | 500 miljoonan euron pääoman korotuksen osakkeiden muodossa ja |
| --- | --- | --- |

(30)

Itävallan valvontaviranomaisen tekemän päätöksen myötä HGAA:n oli parannettava vakavaraisuussuhdettaan 12,04 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. Tätä tarkoitusta varten HGAA sai Itävallan viranomaisilta

—

500 miljoonan euron pääoman korotuksen osakkeiden muodossa ja

| — | nimellisarvoltaan 1 miljardin euron valtiontakauksen toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille. |
| --- | --- |

—

nimellisarvoltaan 1 miljardin euron valtiontakauksen toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille.

| (31) | Yksityiskohtaisempia kuvauksia pankista ja tähän mennessä myönnetyistä tukitoimista löytyy menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 17–19 kappaleesta, joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 13–15 ja 27–40 kappaleesta, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 15–19 kappaleesta ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 10–12 kappaleesta. |
| --- | --- |

(31)

Yksityiskohtaisempia kuvauksia pankista ja tähän mennessä myönnetyistä tukitoimista löytyy menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 17–19 kappaleesta, joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 13–15 ja 27–40 kappaleesta, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 15–19 kappaleesta ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 10–12 kappaleesta.

2.3   TOISTAISEKSI MYÖNTÄMÄTTÖMÄT LISÄTUKITOIMENPITEET

| (32) | Rakenneuudistussuunnitelma ennustaa lakkautettavan yksikön lisäpääoman tarpeen vuosina 2013–2017 olevan noin 2,6 miljardia euroa perusskenaariossa, 4,7 miljardia euroa pessimistisessä skenaariossa ja 5,4 miljardia euroa stressiskenaariossa. Mikäli pääoma toimitetaan likvidissä muodossa, HGAA:n maksuvalmiuden lisätarve vuoteen 2017 saakka olisi noin 2,5 miljardia euroa perusskenaariossa. Pessimistisessä stressiskenaariossa sen arvioidaan nousevan 3,3 miljardiin euroon. (Mikäli toimenpiteitä ei myönnetä likvidissä muodossa, voi maksuvalmiutta parantavien toimenpiteiden vaatima määrä olla suurempi.) |
| --- | --- |

(32)

Rakenneuudistussuunnitelma ennustaa lakkautettavan yksikön lisäpääoman tarpeen vuosina 2013–2017 olevan noin 2,6 miljardia euroa perusskenaariossa, 4,7 miljardia euroa pessimistisessä skenaariossa ja 5,4 miljardia euroa stressiskenaariossa. Mikäli pääoma toimitetaan likvidissä muodossa, HGAA:n maksuvalmiuden lisätarve vuoteen 2017 saakka olisi noin 2,5 miljardia euroa perusskenaariossa. Pessimistisessä stressiskenaariossa sen arvioidaan nousevan 3,3 miljardiin euroon. (Mikäli toimenpiteitä ei myönnetä likvidissä muodossa, voi maksuvalmiutta parantavien toimenpiteiden vaatima määrä olla suurempi.)

| (33) | Itävalta on varotoimenpiteenä hakenut komission hyväksyntää valtion tukitoimenpiteille, jotka voivat olla tarpeen mahdollisten lisäpääoma- tai -maksuvalmiustarpeiden täyttämiseksi joko sääntelyvaatimusten tyydyttämisen tai tappioiden kattamisen osalta. Myönnetyn pääoman määrää rajoitetaan sääntelyn mukaisten vähimmäispääomavaatimusten mukaisesti. Vaatimusten on oltava toimivaltaisen valvontaviranomaisen vahvistamia. |
| --- | --- |

(33)

Itävalta on varotoimenpiteenä hakenut komission hyväksyntää valtion tukitoimenpiteille, jotka voivat olla tarpeen mahdollisten lisäpääoma- tai -maksuvalmiustarpeiden täyttämiseksi joko sääntelyvaatimusten tyydyttämisen tai tappioiden kattamisen osalta. Myönnetyn pääoman määrää rajoitetaan sääntelyn mukaisten vähimmäispääomavaatimusten mukaisesti. Vaatimusten on oltava toimivaltaisen valvontaviranomaisen vahvistamia.

2.4   HGAA:N ENTISTEN OSAKKEENOMISTAJIEN OSALLISTUMINEN

| (34) | Ennen kansallistamistaan HGAA oli seuraavien tahojen omistuksessa: BayernLB (67,08 prosenttia), Kärntenin osavaltio Kärntner Landesholdingin kautta (12,42 prosenttia), Grazer Wechselseitige Versicherung AG, jäljempänä ’GRAWE’, (20,48 prosenttia) ja Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 prosenttia). |
| --- | --- |

(34)

Ennen kansallistamistaan HGAA oli seuraavien tahojen omistuksessa: BayernLB (67,08 prosenttia), Kärntenin osavaltio Kärntner Landesholdingin kautta (12,42 prosenttia), Grazer Wechselseitige Versicherung AG, jäljempänä ’GRAWE’, (20,48 prosenttia) ja Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 prosenttia).

| (35) | Kaikki omistajat luopuivat oikeuksistaan osakkeenomistajina myymällä osakkeensa Itävallalle symboliseen yhden euron hintaan. |
| --- | --- |

(35)

Kaikki omistajat luopuivat oikeuksistaan osakkeenomistajina myymällä osakkeensa Itävallalle symboliseen yhden euron hintaan.

| (36) | BayernLB luopui kaikista osakkeenomistajan oikeuksistaan, HGAA:ssa oleva 300 miljoonan euron lisäpääoma (Tier 2) mukaan lukien, ja vapautti HGAA:n velvollisuudesta maksaa takaisin 525 miljoonaa euroa aikaisemmin myönnettyjä luottoja (16). |
| --- | --- |

(36)

BayernLB luopui kaikista osakkeenomistajan oikeuksistaan, HGAA:ssa oleva 300 miljoonan euron lisäpääoma (Tier 2) mukaan lukien, ja vapautti HGAA:n velvollisuudesta maksaa takaisin 525 miljoonaa euroa aikaisemmin myönnettyjä luottoja (16).

| (37) | Varmistaakseen HGAA:n maksuvalmiuden BayernLB uusi joulukuussa 2009 päättyneen [...] euron suuruisen luottosopimuksen. Lisäksi sovittiin, että BayernLB:n HGAA:lle antama [...] euron konsernin sisäinen rahoitus pysyisi HGAA:n hallussa 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Vuodelle 2014 BayernLB jättäisi HGAA:han rahoitusta [...] euron verran, ja vuodelle 2015 [...] euron verran. Itävalta on taannut edellä mainitut summat siltä varalta, että HGAA jaetaan osiin tai siihen kohdistuu jokin vastaava taloudellinen toimenpide, joka ei varmista HGAA:n elinkelpoisuutta (17). |
| --- | --- |

(37)

Varmistaakseen HGAA:n maksuvalmiuden BayernLB uusi joulukuussa 2009 päättyneen [...] euron suuruisen luottosopimuksen. Lisäksi sovittiin, että BayernLB:n HGAA:lle antama [...] euron konsernin sisäinen rahoitus pysyisi HGAA:n hallussa 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Vuodelle 2014 BayernLB jättäisi HGAA:han rahoitusta [...] euron verran, ja vuodelle 2015 [...] euron verran. Itävalta on taannut edellä mainitut summat siltä varalta, että HGAA jaetaan osiin tai siihen kohdistuu jokin vastaava taloudellinen toimenpide, joka ei varmista HGAA:n elinkelpoisuutta (17).

| (38) | Vuonna 2008 BayernLB oli jo lisännyt HGAA:han 700 miljoonaa euroa pääomaa, joka on sittemmin jo kulunut loppuun, koska se käytettiin tappioiden kattamiseen. |
| --- | --- |

(38)

Vuonna 2008 BayernLB oli jo lisännyt HGAA:han 700 miljoonaa euroa pääomaa, joka on sittemmin jo kulunut loppuun, koska se käytettiin tappioiden kattamiseen.

| (39) | GRAWE merkitsi 30 miljoonan euron arvosta ei-muunnettavissa olevaa Tier 1 -osakkuuspääomaa 6 prosentin vuotuisella osingolla vuoden 2013 alusta alkaen voittojen varalta. Itävallan tasavallan 30 päivänä toukokuuta 2011 tekemän päätöksen perusteella tuon pääoman nimellinen summa on laskenut 9 miljoonaan euroon tappion jakamisen seurauksena (Kapitalschnitt). |
| --- | --- |

(39)

GRAWE merkitsi 30 miljoonan euron arvosta ei-muunnettavissa olevaa Tier 1 -osakkuuspääomaa 6 prosentin vuotuisella osingolla vuoden 2013 alusta alkaen voittojen varalta. Itävallan tasavallan 30 päivänä toukokuuta 2011 tekemän päätöksen perusteella tuon pääoman nimellinen summa on laskenut 9 miljoonaan euroon tappion jakamisen seurauksena (Kapitalschnitt).

| (40) | GRAWE osallistui myös maksuvalmiuden varmistamiseen 100 miljoonalla eurolla 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Maksuvalmiudella oli täysimittainen vakuus (50 miljoonaa euroa itävaltalaisia katettuja joukkolainoja ja 50 miljoonaa euroa muita omaisuuseriä, joilla voidaan laskea liikkeeseen katettuja joukkolainoja). |
| --- | --- |

(40)

GRAWE osallistui myös maksuvalmiuden varmistamiseen 100 miljoonalla eurolla 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Maksuvalmiudella oli täysimittainen vakuus (50 miljoonaa euroa itävaltalaisia katettuja joukkolainoja ja 50 miljoonaa euroa muita omaisuuseriä, joilla voidaan laskea liikkeeseen katettuja joukkolainoja).

| (41) | Kärntenin osavaltio osallistui pelastusoperaatioon joulukuussa 2009 vahvistamalla






  — | pääomaa 200 miljoonalla eurolla, joka suoritettiin kahdessa osassa: Kärntenin osavaltio muunsi 50 miljoonaa euroa Tier 2 -pääomaa noin 31 miljoonaksi euroksi Tier 1 -osakkuuspääomaa ja lisäsi pääomaa 150 miljoonalla eurolla osakkuuspääoman muodossa. Osakkuuspääomaan sisältyy voittosidonnainen 6 prosentin osinko, joka oli määrä maksaa ensimmäisen kerran tilikaudella 2013. Alun perin pääomaan lisätty yhteensä 181 miljoonan euron suuruinen osakkuuspääoma on sillä välin laskenut noin 55 miljoonaan euroon pääoman leikkauksen (Kapitalschnitt) vuoksi; |
| --- | --- | --- |

(41)

Kärntenin osavaltio osallistui pelastusoperaatioon joulukuussa 2009 vahvistamalla

—

pääomaa 200 miljoonalla eurolla, joka suoritettiin kahdessa osassa: Kärntenin osavaltio muunsi 50 miljoonaa euroa Tier 2 -pääomaa noin 31 miljoonaksi euroksi Tier 1 -osakkuuspääomaa ja lisäsi pääomaa 150 miljoonalla eurolla osakkuuspääoman muodossa. Osakkuuspääomaan sisältyy voittosidonnainen 6 prosentin osinko, joka oli määrä maksaa ensimmäisen kerran tilikaudella 2013. Alun perin pääomaan lisätty yhteensä 181 miljoonan euron suuruinen osakkuuspääoma on sillä välin laskenut noin 55 miljoonaan euroon pääoman leikkauksen (Kapitalschnitt) vuoksi;

| — | Kärntenin osavaltion olemassa olleiden liikesuhteiden yhteydessä suorittamat noin 200 miljoonan euron suuruiset maksuvalmiustoimenpiteet. |
| --- | --- |

—

Kärntenin osavaltion olemassa olleiden liikesuhteiden yhteydessä suorittamat noin 200 miljoonan euron suuruiset maksuvalmiustoimenpiteet.

| (42) | Seuraava taulukko sisältää tiivistelmän HGAA:lle kohdennetuista osakkuuspääoman alkuperäismäärästä (kaikki HBInt:iin) ja sen nykyisestä määrästä. On syytä muistaa, että osakkuuspääomalla ei ole äänivaltaa. Itävallan tasavalta omistaa kaikki osakkeet, joilla on äänivaltaa.

  Taulukko 1


  Osakkuuspääoma; tiivistelmä








  Vanhojen osakkeenomistajien osakkuuspääoma |
| --- | --- |
| | Alkuperäinen summa (euroina) | Pääomanvähennyksen ja muiden toimenpiteiden (muuntaminen jne.) jälkeen |
| GRAWE | 30 000 000 | 9 170 369 |
| Kärntenin osavaltio | 30 772 982 | 9 406 653 |
| Kärntenin osavaltio | 150 000 000 | 45 851 845 |
| Välisumma | 210 772 982 | 64 428 867 |
| Itävallan tasavalta | 900 000 000 | 275 111 073 |
| Yhteensä | 1 110 772 982 | 339 539 940 |

(42)

Seuraava taulukko sisältää tiivistelmän HGAA:lle kohdennetuista osakkuuspääoman alkuperäismäärästä (kaikki HBInt:iin) ja sen nykyisestä määrästä. On syytä muistaa, että osakkuuspääomalla ei ole äänivaltaa. Itävallan tasavalta omistaa kaikki osakkeet, joilla on äänivaltaa.

Taulukko 1

Osakkuuspääoma; tiivistelmä

Vanhojen osakkeenomistajien osakkuuspääoma

Alkuperäinen summa (euroina)

Pääomanvähennyksen ja muiden toimenpiteiden (muuntaminen jne.) jälkeen

GRAWE

30 000 000

9 170 369

Kärntenin osavaltio

30 772 982

9 406 653

Kärntenin osavaltio

150 000 000

45 851 845

Välisumma

210 772 982

64 428 867

Itävallan tasavalta

900 000 000

275 111 073

Yhteensä

1 110 772 982

339 539 940

| (43) | HGAA osti takaisin useita hybridi- ja muita pääomainstrumentteja huomattavasti niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla tai perui ne kokonaan kasvattaen näin pääomapohjaansa: Huhtikuussa 2012 HGAA toteutti liiketoimen, joka johti 153 miljoonan euron Tier 1 -varojen lisäykseen. Elokuussa 2012 HGAA perui joitakin hybridi-instrumentteja ja loi näin 23,5 miljoonaa euroa lisää pääomaa. Joulukuussa 2012 HGAA:n tarjous ostaa takaisin muita pääomainstrumentteja johti [...] euron satunnaiseen voittoon. |
| --- | --- |

(43)

HGAA osti takaisin useita hybridi- ja muita pääomainstrumentteja huomattavasti niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla tai perui ne kokonaan kasvattaen näin pääomapohjaansa: Huhtikuussa 2012 HGAA toteutti liiketoimen, joka johti 153 miljoonan euron Tier 1 -varojen lisäykseen. Elokuussa 2012 HGAA perui joitakin hybridi-instrumentteja ja loi näin 23,5 miljoonaa euroa lisää pääomaa. Joulukuussa 2012 HGAA:n tarjous ostaa takaisin muita pääomainstrumentteja johti [...] euron satunnaiseen voittoon.

| (44) | Lisäksi omien varojen instrumenttien (osakkuuspääoma- ja muut hybridipääomainstrumentit) omistajille ei jaettu voitosta riippuvaisia osinkoja tai kuponkeja HGAA:n tappioiden vuoksi. Vuosien 2009 ja 2010 osalta HGAA saattoi siis pitää yli [...] euroa. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi omien varojen instrumenttien (osakkuuspääoma- ja muut hybridipääomainstrumentit) omistajille ei jaettu voitosta riippuvaisia osinkoja tai kuponkeja HGAA:n tappioiden vuoksi. Vuosien 2009 ja 2010 osalta HGAA saattoi siis pitää yli [...] euroa.

2.5   HGAA:N ONGELMIEN SYYT

| (45) | HGAA:n ongelmat aiheutuivat pääosin aggressiivisesta kasvustrategiasta, joka perustui edulliseen valtion takaamaan rahoitukseen. |
| --- | --- |

(45)

HGAA:n ongelmat aiheutuivat pääosin aggressiivisesta kasvustrategiasta, joka perustui edulliseen valtion takaamaan rahoitukseen.

| (46) | HGAA laski voimakkaasti sen varaan, että Kaakkois-Euroopan maat kasvavat ja saavuttavat normit (kiinniotto) nopeasti. Pankki aloitti erityisesti vuosina 2000–2007 toiminnan monilla uusilla markkinoilla. Tämän seurauksena HGAA:n 9,8 miljardin euron tase 31 päivänä joulukuuta 2002 oli kasvanut 43,3 miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä.

  Taulukko 2


  HGAA:n maa- ja toimialakohtainen laajentuminen |
| --- | --- |

(46)

HGAA laski voimakkaasti sen varaan, että Kaakkois-Euroopan maat kasvavat ja saavuttavat normit (kiinniotto) nopeasti. Pankki aloitti erityisesti vuosina 2000–2007 toiminnan monilla uusilla markkinoilla. Tämän seurauksena HGAA:n 9,8 miljardin euron tase 31 päivänä joulukuuta 2002 oli kasvanut 43,3 miljardiin euroon 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä.

Taulukko 2

HGAA:n maa- ja toimialakohtainen laajentuminen

| (47) | Laajentumisstrategian mahdollistivat HGAA:lle suotuisat Kärntenin osavaltion takauksiin (Ausfallshaftung) perustuvat rahoituskulut, jotka kasvoivat 4,9 miljardista eurosta 20,7 miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana. Edullisen rahoituksen saatavuus sai HGAA:n laiminlyömään paikallisten talletusten luomisen. |
| --- | --- |

(47)

Laajentumisstrategian mahdollistivat HGAA:lle suotuisat Kärntenin osavaltion takauksiin (Ausfallshaftung) perustuvat rahoituskulut, jotka kasvoivat 4,9 miljardista eurosta 20,7 miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana. Edullisen rahoituksen saatavuus sai HGAA:n laiminlyömään paikallisten talletusten luomisen.

| (48) | Taseen nopea laajeneminen Kaakkois-Euroopan maissa yhdistettynä edulliseen valtion takaamaan rahoitukseen tuotti voittoa lyhyellä aikavälillä. Vuosina 2002–2006 HGAA teki voittoa jokaisena vuonna vuotta 2004 lukuun ottamatta. Liiketoimintamalli kätki kuitenkin taustalla olevat omaisuuserien laadun heikkenemiseen ja jälleenrahoitukseen liittyvät riskit ja sai pankin laiminlyömään tarkistukset ja sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan menetelmien kehittämisen, joita olisi tarvittu selviytymiseen niistä tarpeista, jotka olivat muuttuneet HGAA:n laajentumisen jälkeen. Liiketoimintavolyymin kasvattamisen ohjatessa pankin strategiaa ja saaden sen ottamaan suuria riskejä erityisesti kiinteistö- ja matkailusektorin hankkeissa pankin taloudelliset ja liiketoimintariskit arvioitiin johdonmukaisesti väärin. Riittävien valvontamekanismien puute altisti pankin myös petoksille, mikä johti useisiin rikostutkintoihin. Ajan kuluessa HGAA:n salkkua alkoi vaivata – osin puutteellisten vakuuksien vuoksi – maksamatta jääneiden lainojen suuri osuus. Monissa tapauksissa vakuuden myyminen osoittautui vaikeaksi tai mahdottomaksi ja edellytti näin suuria alaskirjauksia. |
| --- | --- |

(48)

Taseen nopea laajeneminen Kaakkois-Euroopan maissa yhdistettynä edulliseen valtion takaamaan rahoitukseen tuotti voittoa lyhyellä aikavälillä. Vuosina 2002–2006 HGAA teki voittoa jokaisena vuonna vuotta 2004 lukuun ottamatta. Liiketoimintamalli kätki kuitenkin taustalla olevat omaisuuserien laadun heikkenemiseen ja jälleenrahoitukseen liittyvät riskit ja sai pankin laiminlyömään tarkistukset ja sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan menetelmien kehittämisen, joita olisi tarvittu selviytymiseen niistä tarpeista, jotka olivat muuttuneet HGAA:n laajentumisen jälkeen. Liiketoimintavolyymin kasvattamisen ohjatessa pankin strategiaa ja saaden sen ottamaan suuria riskejä erityisesti kiinteistö- ja matkailusektorin hankkeissa pankin taloudelliset ja liiketoimintariskit arvioitiin johdonmukaisesti väärin. Riittävien valvontamekanismien puute altisti pankin myös petoksille, mikä johti useisiin rikostutkintoihin. Ajan kuluessa HGAA:n salkkua alkoi vaivata – osin puutteellisten vakuuksien vuoksi – maksamatta jääneiden lainojen suuri osuus. Monissa tapauksissa vakuuden myyminen osoittautui vaikeaksi tai mahdottomaksi ja edellytti näin suuria alaskirjauksia.

| (49) | Pankki altisti itsensä myös muille takaisinmaksuriskeille myöntämällä huomattavan osan vähittäisasiakkaille ja pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, Kaakkois-Euroopassa antamistaan lainoista euroina tai Sveitsin frangeina. Erityisesti Sveitsin frangin arvon noustua suhteessa paikallisiin valuuttoihin nämä riskit ovat osin toteutuneet. |
| --- | --- |

(49)

Pankki altisti itsensä myös muille takaisinmaksuriskeille myöntämällä huomattavan osan vähittäisasiakkaille ja pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, Kaakkois-Euroopassa antamistaan lainoista euroina tai Sveitsin frangeina. Erityisesti Sveitsin frangin arvon noustua suhteessa paikallisiin valuuttoihin nämä riskit ovat osin toteutuneet.

| (50) | Kun otetaan huomioon pankin kohdeasiakaskunta ja omaisuussalkku, pankki toimi riittämättömän pääoman turvin, vaikkakin silloisen sääntelyn rajoissa. Tästä tuli ongelma miltei välittömästi sen jälkeen, kun onni kääntyi. Komissiolle toimitetun likvidaatiosuunnitelman sisältämä laskelma osoittaa, että ilman tukitoimenpiteitä pankin pääomasuhde olisi vuodesta 2013 ollut negatiivinen niin Tier 1:n [...] kuin omien varojen [...] osalta. Laskelma on kuvitteellinen siltä osin, kun pankin dramaattiselle saneeraukselle tai likvidaatiolle olisi ollut tarvetta jo aikaisemmin. Itävallan mukaan likvidaatiolla olisi ollut vaikutusta koko Itävallan taloudelliseen vakauteen, mikä johtui erityisesti Kärntenin osavaltion vastuulleen ottamista velkatakauksista, jotka olisivat saattaneet tällaisessa tilanteessa langeta maksettaviksi, mutta myös niiden Kaakkois-Euroopan maiden taloudelliseen vakauteen, joissa HGAA:lla on merkittävä markkinaosuus. |
| --- | --- |

(50)

Kun otetaan huomioon pankin kohdeasiakaskunta ja omaisuussalkku, pankki toimi riittämättömän pääoman turvin, vaikkakin silloisen sääntelyn rajoissa. Tästä tuli ongelma miltei välittömästi sen jälkeen, kun onni kääntyi. Komissiolle toimitetun likvidaatiosuunnitelman sisältämä laskelma osoittaa, että ilman tukitoimenpiteitä pankin pääomasuhde olisi vuodesta 2013 ollut negatiivinen niin Tier 1:n [...] kuin omien varojen [...] osalta. Laskelma on kuvitteellinen siltä osin, kun pankin dramaattiselle saneeraukselle tai likvidaatiolle olisi ollut tarvetta jo aikaisemmin. Itävallan mukaan likvidaatiolla olisi ollut vaikutusta koko Itävallan taloudelliseen vakauteen, mikä johtui erityisesti Kärntenin osavaltion vastuulleen ottamista velkatakauksista, jotka olisivat saattaneet tällaisessa tilanteessa langeta maksettaviksi, mutta myös niiden Kaakkois-Euroopan maiden taloudelliseen vakauteen, joissa HGAA:lla on merkittävä markkinaosuus.

| (51) | Pankki havaitsi liiketoimintamallinsa toimimattomuuden liian myöhään ja reagoi siihen liian hitaasti, osin konsernin monimutkaisen rakenteen ja suuren ja monimuotoisen organisaation johtamisen vaikeuden vuoksi. |
| --- | --- |

(51)

Pankki havaitsi liiketoimintamallinsa toimimattomuuden liian myöhään ja reagoi siihen liian hitaasti, osin konsernin monimutkaisen rakenteen ja suuren ja monimuotoisen organisaation johtamisen vaikeuden vuoksi.

| (52) | Vielä [...] alkupuolella uuteen liiketoimintaan liittyvien omaisuuserien laatu oli edelleen ongelmallinen ja marginaalit riittämättömiä asianmukaiset riskit ja pääomakulut huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(52)

Vielä [...] alkupuolella uuteen liiketoimintaan liittyvien omaisuuserien laatu oli edelleen ongelmallinen ja marginaalit riittämättömiä asianmukaiset riskit ja pääomakulut huomioon ottaen.

| (53) | Aikaisemmin toimitetut rakenneuudistussuunnitelmat eivät todistaneet HGAA:n elinkelpoisuutta itsenäisenä pankkina. |
| --- | --- |

(53)

Aikaisemmin toimitetut rakenneuudistussuunnitelmat eivät todistaneet HGAA:n elinkelpoisuutta itsenäisenä pankkina.

| (54) | Lisäksi niissä Itävallan toimittamissa tiedoissa, joihin tämä päätös perustuu (18), rakenneuudistussuunnitelmien perusskenaariot esittävät konsernin tuloksen olevan negatiivinen vuosina 2013–2017 samalla, kun ne asettavat lisäpääoman tarpeen [...] euroon. Jopa ”Management-Szenario”, jonka sisältämät toimenpiteet eivät ole riittäviä rajoittamaan potentiaalista kilpailun vääristymistä, esittää paluuta ([...] suuruiseen) kohtuulliseen kannattavuuteen vasta vuonna 2017 ja tappioita ennen sitä. Kyseinen ennuste ei myöskään sisällä arviota takausten pidentämisestä mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista vuoden 2013 jälkeiselle ajalle. |
| --- | --- |

(54)

Lisäksi niissä Itävallan toimittamissa tiedoissa, joihin tämä päätös perustuu (18), rakenneuudistussuunnitelmien perusskenaariot esittävät konsernin tuloksen olevan negatiivinen vuosina 2013–2017 samalla, kun ne asettavat lisäpääoman tarpeen [...] euroon. Jopa ”Management-Szenario”, jonka sisältämät toimenpiteet eivät ole riittäviä rajoittamaan potentiaalista kilpailun vääristymistä, esittää paluuta ([...] suuruiseen) kohtuulliseen kannattavuuteen vasta vuonna 2017 ja tappioita ennen sitä. Kyseinen ennuste ei myöskään sisällä arviota takausten pidentämisestä mahdollisesti aiheutuvista kustannuksista vuoden 2013 jälkeiselle ajalle.

2.6   SITOUMUSTEN OSITTAINEN NOUDATTAMINEN

| (55) | Joulukuun 2012 pelastamispäätöksessä komissio hyväksyi Itävallan ilmoittamat toimenpiteet jäsenvaltion antamien tiettyjen sitoumusten valossa. Sitoumusten oli tarkoitus varmistaa, että kilpailun vääristymistä rajoitetaan mahdollisimman paljon. Sitoumusten tavoite oli rajoittaa pankin liiketoimia muun muassa tuottotason, asiakkaiden riskikategorioiden ja maturiteettien osalta ja siten rajoittaa riskikäyttäytymistä ja näin ollen liiketoiminnan laajentamista kilpailijoiden vahingoksi. |
| --- | --- |

(55)

Joulukuun 2012 pelastamispäätöksessä komissio hyväksyi Itävallan ilmoittamat toimenpiteet jäsenvaltion antamien tiettyjen sitoumusten valossa. Sitoumusten oli tarkoitus varmistaa, että kilpailun vääristymistä rajoitetaan mahdollisimman paljon. Sitoumusten tavoite oli rajoittaa pankin liiketoimia muun muassa tuottotason, asiakkaiden riskikategorioiden ja maturiteettien osalta ja siten rajoittaa riskikäyttäytymistä ja näin ollen liiketoiminnan laajentamista kilpailijoiden vahingoksi.

| (56) | Tammikuussa 2013 Itävalta ilmoitti komissiolle, että pankki ei kykenisi noudattamaan kaikkia kyseisiä sitoumuksia tytäryhtiöidensä osalta taloudellisten syiden vuoksi. Itävalta viittasi erityisesti valuuttalainarajoituksiin, julkista rahoitusta koskeviin rajoituksiin sekä rajoituksiin, jotka koskivat yrityslainasitoumuksia, joita oli myönnetty asiakkaille, joiden luottoluokitus oli vähintään [...], joita ei Itävallan mukaan voitu toteuttaa Kaakkois-Euroopan maissa. HBA:n osalta viitattiin rajoitukseen, jonka mukaan julkisen rahoituksen sopimuksia koskeva enimmäismäärä olisi [...]. |
| --- | --- |

(56)

Tammikuussa 2013 Itävalta ilmoitti komissiolle, että pankki ei kykenisi noudattamaan kaikkia kyseisiä sitoumuksia tytäryhtiöidensä osalta taloudellisten syiden vuoksi. Itävalta viittasi erityisesti valuuttalainarajoituksiin, julkista rahoitusta koskeviin rajoituksiin sekä rajoituksiin, jotka koskivat yrityslainasitoumuksia, joita oli myönnetty asiakkaille, joiden luottoluokitus oli vähintään [...], joita ei Itävallan mukaan voitu toteuttaa Kaakkois-Euroopan maissa. HBA:n osalta viitattiin rajoitukseen, jonka mukaan julkisen rahoituksen sopimuksia koskeva enimmäismäärä olisi [...].

3.   LIKVIDAATIOSUUNNITELMA

| (57) | Itävalta toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2013 likvidaatiosuunnitelman, jonka mukaan HGAA likvidoidaan järjestelmällisesti sen ajan kuluessa, mikä on tarpeen potentiaalisesti elinkelpoisten omaisuuserien myymiseksi. Jäljelle jäävät osuudet lopetettaisiin ajan kuluessa. |
| --- | --- |

(57)

Itävalta toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2013 likvidaatiosuunnitelman, jonka mukaan HGAA likvidoidaan järjestelmällisesti sen ajan kuluessa, mikä on tarpeen potentiaalisesti elinkelpoisten omaisuuserien myymiseksi. Jäljelle jäävät osuudet lopetettaisiin ajan kuluessa.

| (58) | Likvidaatiosuunnitelman mukaan HGAA:n taseen suuruus laskee 85 prosenttia 43,3 miljardista eurosta 6,56 miljardiin euroon vuosina 2008–2017. Saman ajanjakson kuluessa sen riskipainotetut omaisuuserät laskevat 85 prosenttia vuoden 2008 lopun 32,8 miljardista eurosta 4,75 miljardiin euroon. |
| --- | --- |

(58)

Likvidaatiosuunnitelman mukaan HGAA:n taseen suuruus laskee 85 prosenttia 43,3 miljardista eurosta 6,56 miljardiin euroon vuosina 2008–2017. Saman ajanjakson kuluessa sen riskipainotetut omaisuuserät laskevat 85 prosenttia vuoden 2008 lopun 32,8 miljardista eurosta 4,75 miljardiin euroon.

| (59) | Likvidaatiosuunnitelmassa esitellään likvidaation täytäntöön panemiseksi strategia pankin kolmelle jäljellä olevalle osalle eli i) itävaltalaiselle pankille (HBA), ii) Kaakkois-Euroopan verkostolle ja iii) lakkautettavalle osalle. |
| --- | --- |

(59)

Likvidaatiosuunnitelmassa esitellään likvidaation täytäntöön panemiseksi strategia pankin kolmelle jäljellä olevalle osalle eli i) itävaltalaiselle pankille (HBA), ii) Kaakkois-Euroopan verkostolle ja iii) lakkautettavalle osalle.

| (60) | Likvidaatioprosessia ohjataan konsernin keskushallinnon kautta. Keskushallinnossa on jo toteutettu useita kehitystoimenpiteitä, jotka liittyvät muun muassa riskienhallintaan, raportoimiseen, vakuuksien arvostamiseen ja luokituksia koskeviin menetelmiin (19). |
| --- | --- |

(60)

Likvidaatioprosessia ohjataan konsernin keskushallinnon kautta. Keskushallinnossa on jo toteutettu useita kehitystoimenpiteitä, jotka liittyvät muun muassa riskienhallintaan, raportoimiseen, vakuuksien arvostamiseen ja luokituksia koskeviin menetelmiin (19).

| (61) | Yleisellä tasolla likvidaatiosuunnitelmassa painotetaan HBA:n jo aloitetun myymisen saattamista päätökseen ja Kaakkois-Euroopan verkoston houkuttelevuuden lisäämistä. Jälkimmäisen tavoitteena on mahdollistaa kaikkien Kaakkois-Euroopan yksiköiden myynti 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä. Tätä tarkoitusta varten Itävalta on antanut useita uutta liiketoimintaa koskevia sitoumuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa riittävä riskien ja kannattavuuden tasapaino siihen asti, kunnes Kaakkois-Euroopan yksiköt saadaan myytyä. |
| --- | --- |

(61)

Yleisellä tasolla likvidaatiosuunnitelmassa painotetaan HBA:n jo aloitetun myymisen saattamista päätökseen ja Kaakkois-Euroopan verkoston houkuttelevuuden lisäämistä. Jälkimmäisen tavoitteena on mahdollistaa kaikkien Kaakkois-Euroopan yksiköiden myynti 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä. Tätä tarkoitusta varten Itävalta on antanut useita uutta liiketoimintaa koskevia sitoumuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa riittävä riskien ja kannattavuuden tasapaino siihen asti, kunnes Kaakkois-Euroopan yksiköt saadaan myytyä.

| (62) | Tarkemmin sanoen HGAA tulee käytännössä myöntämään yksityisasiakkaille ainoastaan uusia kiinnelainoja, joiden luototusaste on [...] prosenttia tai korkeampi, sisäisen rahoituksen kustannusmatriisi tulee olemaan yhteismitallinen kulloinkin kyseessä olevan konttorin tai tytäryhtiön rahoitustilanteen kanssa ja [...] tullaan, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, myöntämään asiakkaille ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseisellä asiakkaalla on [...]. |
| --- | --- |

(62)

Tarkemmin sanoen HGAA tulee käytännössä myöntämään yksityisasiakkaille ainoastaan uusia kiinnelainoja, joiden luototusaste on [...] prosenttia tai korkeampi, sisäisen rahoituksen kustannusmatriisi tulee olemaan yhteismitallinen kulloinkin kyseessä olevan konttorin tai tytäryhtiön rahoitustilanteen kanssa ja [...] tullaan, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, myöntämään asiakkaille ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseisellä asiakkaalla on [...].

HBA:N MYYNTI

| (63) | Toukokuun 31 päivänä 2013 allekirjoitettiin sopimus kaikkien HBA:n osakkeiden myynnistä Anadi Financial Holdings Pte. Ltd:n kanssa. Myynti odotetaan tällä hetkellä saatavan päätökseen ennen 31 päivää joulukuuta 2013 (20). |
| --- | --- |

(63)

Toukokuun 31 päivänä 2013 allekirjoitettiin sopimus kaikkien HBA:n osakkeiden myynnistä Anadi Financial Holdings Pte. Ltd:n kanssa. Myynti odotetaan tällä hetkellä saatavan päätökseen ennen 31 päivää joulukuuta 2013 (20).

| (64) | Myynnin päättämiseen asti HBA jatkaa toimintaansa Kärntenin osavaltiossa toimivana paikallisena pankkina, jolla on konttorit Wienissä ja Salzburgissa. Pankin kokoa on jo pienennetty huomattavasti, ja yksi 1,99 miljardin euron arvoinen ongelmallinen salkku pilkottiin ennen 31 päivää joulukuuta 2011. HBA:n tase 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 4,15 miljardia euroa (31 päivänä joulukuuta 2008 se oli 7,05 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(64)

Myynnin päättämiseen asti HBA jatkaa toimintaansa Kärntenin osavaltiossa toimivana paikallisena pankkina, jolla on konttorit Wienissä ja Salzburgissa. Pankin kokoa on jo pienennetty huomattavasti, ja yksi 1,99 miljardin euron arvoinen ongelmallinen salkku pilkottiin ennen 31 päivää joulukuuta 2011. HBA:n tase 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 4,15 miljardia euroa (31 päivänä joulukuuta 2008 se oli 7,05 miljardia euroa).

KAAKKOIS-EUROOPAN VERKOSTO

| (65) | Kaakkois-Euroopan verkoston liiketoimintaa on jo supistettu huomattavasti keskittymällä ydinmarkkinoihin ja ydinosaamiseen Sloveniassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Serbiassa ja Montenegrossa. Lisäksi mainituissa maissa toiminnassa olevia yksiköitä avustettiin 2,4 miljardin euron salkun pilkkomisella. Toisen [...] euron arvoisen salkun pilkkomisen on suunniteltu tapahtuvan vuonna 2013, kun toimenpide on saanut paikallisten valvontaviranomaisten hyväksynnän. Koko Kaakkois-Euroopan verkoston taseen suuruus oli 10,11 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. Se tulee laskemaan edelleen alle [...] euroon, kun suunnitellun lisäsalkun siirto on saatu päätökseen, jolloin sen suuruus tulee olemaan noin [...] prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2008 päivätyn taseen suuruudesta (14,8 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(65)

Kaakkois-Euroopan verkoston liiketoimintaa on jo supistettu huomattavasti keskittymällä ydinmarkkinoihin ja ydinosaamiseen Sloveniassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Serbiassa ja Montenegrossa. Lisäksi mainituissa maissa toiminnassa olevia yksiköitä avustettiin 2,4 miljardin euron salkun pilkkomisella. Toisen [...] euron arvoisen salkun pilkkomisen on suunniteltu tapahtuvan vuonna 2013, kun toimenpide on saanut paikallisten valvontaviranomaisten hyväksynnän. Koko Kaakkois-Euroopan verkoston taseen suuruus oli 10,11 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. Se tulee laskemaan edelleen alle [...] euroon, kun suunnitellun lisäsalkun siirto on saatu päätökseen, jolloin sen suuruus tulee olemaan noin [...] prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2008 päivätyn taseen suuruudesta (14,8 miljardia euroa).

| (66) | Kaakkois-Euroopan maissa toimivien yksiköiden liiketoimintastrategiaa on myös muutettu niiden myyntikelpoisuuden parantamiseksi niin, että ne keskittyvät pienen mittakaavan yritys- ja vähittäispankkiasiakkaisiin sekä pk-yrityksiin. Myös yksiköiden rahoitusstrategia on uudistumassa paikallisten yksikköjen siirtäessä painopistettä paikalliseen rahoitukseen sen sijaan, että ne turvautuisivat liikaa konsernin toimittamaan rahoitukseen. Uusi liiketoiminta on jo nyt kokonaan paikallisesti rahoitettua. |
| --- | --- |

(66)

Kaakkois-Euroopan maissa toimivien yksiköiden liiketoimintastrategiaa on myös muutettu niiden myyntikelpoisuuden parantamiseksi niin, että ne keskittyvät pienen mittakaavan yritys- ja vähittäispankkiasiakkaisiin sekä pk-yrityksiin. Myös yksiköiden rahoitusstrategia on uudistumassa paikallisten yksikköjen siirtäessä painopistettä paikalliseen rahoitukseen sen sijaan, että ne turvautuisivat liikaa konsernin toimittamaan rahoitukseen. Uusi liiketoiminta on jo nyt kokonaan paikallisesti rahoitettua.

| (67) | Sloveniassa pankkitoiminta keskittyy [...] ja [...] asiakkaisiin [...] tavoitteenaan [...]. [...] vähennetään merkittävästi suunnitellulla poistumisella [...] pankin pysyessä aktiivisena [...]. |
| --- | --- |

(67)

Sloveniassa pankkitoiminta keskittyy [...] ja [...] asiakkaisiin [...] tavoitteenaan [...]. [...] vähennetään merkittävästi suunnitellulla poistumisella [...] pankin pysyessä aktiivisena [...].

| (68) | Kroatiassa pankki aikoo laajentaa [...] tavoitteenaan [...]. [...] osalta aikomus on keskittyä enemmän [...]. [...] painopiste on [...] pienessä mittakaavassa. |
| --- | --- |

(68)

Kroatiassa pankki aikoo laajentaa [...] tavoitteenaan [...]. [...] osalta aikomus on keskittyä enemmän [...]. [...] painopiste on [...] pienessä mittakaavassa.

| (69) | Bosnia ja Hertsegovinassa painopiste siirtyy entistä enemmän [...] yhdistettynä johdonmukaiseen [...], parempaan [...] ja [...]. [...] vähennetään, painopisteen pysyessä [...]. |
| --- | --- |

(69)

Bosnia ja Hertsegovinassa painopiste siirtyy entistä enemmän [...] yhdistettynä johdonmukaiseen [...], parempaan [...] ja [...]. [...] vähennetään, painopisteen pysyessä [...].

| (70) | Serbiassa painopiste on [...] tavoitteen ollessa [...] löytäminen. [...] kohdalla painopiste on [...] ja [...]. [...] pankki aikoo [...] myös tulosta tekevien salkkujen osalta. |
| --- | --- |

(70)

Serbiassa painopiste on [...] tavoitteen ollessa [...] löytäminen. [...] kohdalla painopiste on [...] ja [...]. [...] pankki aikoo [...] myös tulosta tekevien salkkujen osalta.

| (71) | Montenegrossa [...] keskittyy ja [...] [...]. |
| --- | --- |

(71)

Montenegrossa [...] keskittyy ja [...] [...].

| (72) | Kaakkois-Euroopan pankkien painopistealueissa ja liiketoimintastrategioissa toteutettavien muutosten tavoite on lisätä yksikköjen myynnin todennäköisyyttä ajan kuluessa. Likvidaatiosuunnitelman mukaan Kaakkois-Euroopan verkosto myydään yhtenä kokonaisuutena tai osina 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä. Kauppa tai kaupat toteutetaan avoimella ja läpinäkyvällä myynnillä, jossa ostajilla on mahdollisuus ostaa koko verkosto tai osia siitä. |
| --- | --- |

(72)

Kaakkois-Euroopan pankkien painopistealueissa ja liiketoimintastrategioissa toteutettavien muutosten tavoite on lisätä yksikköjen myynnin todennäköisyyttä ajan kuluessa. Likvidaatiosuunnitelman mukaan Kaakkois-Euroopan verkosto myydään yhtenä kokonaisuutena tai osina 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä. Kauppa tai kaupat toteutetaan avoimella ja läpinäkyvällä myynnillä, jossa ostajilla on mahdollisuus ostaa koko verkosto tai osia siitä.

| (73) | Ne osat Kaakkois-Euroopan verkostoa, joita ei ole myyty 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, lopettavat välittömästi uusien liiketoimintatoimeksiantojen vastaanoton ja siirretään lakkautettavaan yksikköön (21). |
| --- | --- |

(73)

Ne osat Kaakkois-Euroopan verkostoa, joita ei ole myyty 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, lopettavat välittömästi uusien liiketoimintatoimeksiantojen vastaanoton ja siirretään lakkautettavaan yksikköön (21).

LAKKAUTETTAVA OSA

| (74) | Lakkautettavan osan tarkoitus on ajaa kaikki lakkautettavat yksiköt ja salkut alas mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(74)

Lakkautettavan osan tarkoitus on ajaa kaikki lakkautettavat yksiköt ja salkut alas mahdollisimman nopeasti.

| (75) | Italian toiminnot ovat jo alasajossa. Tavoitteena on ohjata järjestelmällistä lakkautusprosessia ja välttää samalla talletusten äkillistä pakoa (22). |
| --- | --- |

(75)

Italian toiminnot ovat jo alasajossa. Tavoitteena on ohjata järjestelmällistä lakkautusprosessia ja välttää samalla talletusten äkillistä pakoa (22).

| (76) | Lakkautettava osa kattaa myös kaikki muut salkut, jotka on merkitty alasajettaviksi (mukaan lukien yksiköt, jotka ovat lopettaneet uuden liiketoiminnan, kuten entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa, Bulgariassa, Saksassa ja Unkarissa sijaitsevat tytäryhtiöt), sekä osuudet teollisuus- ja matkailuyrityksissä. |
| --- | --- |

(76)

Lakkautettava osa kattaa myös kaikki muut salkut, jotka on merkitty alasajettaviksi (mukaan lukien yksiköt, jotka ovat lopettaneet uuden liiketoiminnan, kuten entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa, Bulgariassa, Saksassa ja Unkarissa sijaitsevat tytäryhtiöt), sekä osuudet teollisuus- ja matkailuyrityksissä.

| (77) | Lyhyesti voidaan todeta, että lakkautettavaan osaan lukeutuvat erityisesti:






  i) | HBI, |
| --- | --- | --- |

(77)

Lyhyesti voidaan todeta, että lakkautettavaan osaan lukeutuvat erityisesti:

i)

HBI,

| ii) | osuudet yrityksissä (teollisuus ja turismi), jotka eivät ole strategisesti tärkeitä, |
| --- | --- |

ii)

osuudet yrityksissä (teollisuus ja turismi), jotka eivät ole strategisesti tärkeitä,

| iii) | lakkautettavat osuudet finanssiyhtiöissä, a) HBInt:in salkku sekä nykyiset alasajettavat salkut ja eri taloudellisissa yksiköissä vielä olevat jälleenrahoitustoiminnot (erityisesti HBI:ssä ja Kaakkois-Euroopan maissa); b) salkut, jotka on siirretty pois joistakin tytäryhtiöistä, kuten HBI ja Kaakkois-Euroopan verkoston pankit tai leasingyhtiöt; c) lakkautettavat leasingyhtiöt, |
| --- | --- |

iii)

lakkautettavat osuudet finanssiyhtiöissä, a) HBInt:in salkku sekä nykyiset alasajettavat salkut ja eri taloudellisissa yksiköissä vielä olevat jälleenrahoitustoiminnot (erityisesti HBI:ssä ja Kaakkois-Euroopan maissa); b) salkut, jotka on siirretty pois joistakin tytäryhtiöistä, kuten HBI ja Kaakkois-Euroopan verkoston pankit tai leasingyhtiöt; c) lakkautettavat leasingyhtiöt,

| iv) | Erillisyhtiöt Norica ja HBInt Credit Management (CM) (23). |
| --- | --- |

iv)

Erillisyhtiöt Norica ja HBInt Credit Management (CM) (23).

| (78) | Arvioitu kumulatiivinen pääomatarve vuoteen 2017 (joka johtuu pääasiassa myytävien yksikköjen kirjanpitoarvon alenemisesta, eri salkkuihin liittyvistä lisätappioista ja tarvittavasta jälleenrahoituksesta) nousee noin 2,6 miljardiin euroon perusskenaariossa ja jopa 5,4 miljardiin euroon pessimistisessä stressiskenaariossa. Likvidaatiosuunnitelmassa tehdään myös olettamuksia maksuvalmiuden lisätarpeen mukaan siitä, toimitetaanko pääoma rahana vai takauksena. Mikäli pääoma toimitetaan likvidissä muodossa, HGAA:n maksuvalmiuden lisätarve vuoteen 2017 saakka olisi noin 2,5 miljardia euroa perusskenaariossa. Pessimistisessä stressiskenaariossa sen arvioidaan nousevan 3,3 miljardiin euroon (24). |
| --- | --- |

(78)

Arvioitu kumulatiivinen pääomatarve vuoteen 2017 (joka johtuu pääasiassa myytävien yksikköjen kirjanpitoarvon alenemisesta, eri salkkuihin liittyvistä lisätappioista ja tarvittavasta jälleenrahoituksesta) nousee noin 2,6 miljardiin euroon perusskenaariossa ja jopa 5,4 miljardiin euroon pessimistisessä stressiskenaariossa. Likvidaatiosuunnitelmassa tehdään myös olettamuksia maksuvalmiuden lisätarpeen mukaan siitä, toimitetaanko pääoma rahana vai takauksena. Mikäli pääoma toimitetaan likvidissä muodossa, HGAA:n maksuvalmiuden lisätarve vuoteen 2017 saakka olisi noin 2,5 miljardia euroa perusskenaariossa. Pessimistisessä stressiskenaariossa sen arvioidaan nousevan 3,3 miljardiin euroon (24).

| (79) | Koska Itävallan mukaan lakkautettavan osan kohdalla tutkitaan kuitenkin vielä eri vaihtoehtoja, arviot voivat vielä muuttua. Itävalta on muun muassa ilmoittanut tutkivansa vaihtoehtoa perustaa omaisuudenhoitoyhtiö, joka antaisi HGAA:lle mahdollisuuden siirtää lakkautettavat omaisuuserät kyseiseen yhtiöön, joka toimisi ilman pankkitoimilupaa. Tällainen siirto vaikuttaisi siihen ajankohtaan, jolloin pääoman tarve syntyy. |
| --- | --- |

(79)

Koska Itävallan mukaan lakkautettavan osan kohdalla tutkitaan kuitenkin vielä eri vaihtoehtoja, arviot voivat vielä muuttua. Itävalta on muun muassa ilmoittanut tutkivansa vaihtoehtoa perustaa omaisuudenhoitoyhtiö, joka antaisi HGAA:lle mahdollisuuden siirtää lakkautettavat omaisuuserät kyseiseen yhtiöön, joka toimisi ilman pankkitoimilupaa. Tällainen siirto vaikuttaisi siihen ajankohtaan, jolloin pääoman tarve syntyy.

ITÄVALLAN ANTAMAT SITOUMUKSET

| (80) | Itävalta on lupautunut varmistamaan, että 29 päivänä kesäkuuta 2013 toimitettu likvidaatiosuunnitelma, siinä muodossa kuin se oli viimeisimmän Itävallan 27 päivänä elokuuta 2013 ilmoittaman muokkauksen jälkeen, toteutetaan täysimittaisesti liitteessä esitetyt sitoumukset mukaan lukien ja mainitussa liitteessä olevan aikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

(80)

Itävalta on lupautunut varmistamaan, että 29 päivänä kesäkuuta 2013 toimitettu likvidaatiosuunnitelma, siinä muodossa kuin se oli viimeisimmän Itävallan 27 päivänä elokuuta 2013 ilmoittaman muokkauksen jälkeen, toteutetaan täysimittaisesti liitteessä esitetyt sitoumukset mukaan lukien ja mainitussa liitteessä olevan aikataulun mukaisesti.

4.   PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (81) | Komissio muistuttaa, että se aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski HGAA:n rakenneuudistustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla, koska sillä oli aikaisemmin toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien perusteella vakavia epäilyjä siitä, kykeneekö HGAA palauttamaan pitkäaikaisen elinkelpoisuutensa. Komissio on myös esittänyt epäilyjä, jotka koskivat riittävän vastuunjaon varmistamista ja kilpailun vääristymisen riittävää rajoittamista. |
| --- | --- |

(81)

Komissio muistuttaa, että se aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski HGAA:n rakenneuudistustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla, koska sillä oli aikaisemmin toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien perusteella vakavia epäilyjä siitä, kykeneekö HGAA palauttamaan pitkäaikaisen elinkelpoisuutensa. Komissio on myös esittänyt epäilyjä, jotka koskivat riittävän vastuunjaon varmistamista ja kilpailun vääristymisen riittävää rajoittamista.

| (82) | Komissio on toistuvasti kyseenalaistanut HGAA:n kyvyn palauttaa elinkelpoisuutensa (25) ja esittänyt vakavia epäilyjä erityisesti liiketoimintamallista (26). Komissio on myös epäillyt HGAA:n kykyä korvata pääomaansa riittävästi, mihin elinkelpoiseksi katsottavan pankin edellytetään kykenevän (27). Komissio pyysi jo joulukuun 2009 pelastamispäätöksessään jäsenvaltiota harkitsemaan vaihtoehtoa, jossa pankki ajettaisiin alas (28). |
| --- | --- |

(82)

Komissio on toistuvasti kyseenalaistanut HGAA:n kyvyn palauttaa elinkelpoisuutensa (25) ja esittänyt vakavia epäilyjä erityisesti liiketoimintamallista (26). Komissio on myös epäillyt HGAA:n kykyä korvata pääomaansa riittävästi, mihin elinkelpoiseksi katsottavan pankin edellytetään kykenevän (27). Komissio pyysi jo joulukuun 2009 pelastamispäätöksessään jäsenvaltiota harkitsemaan vaihtoehtoa, jossa pankki ajettaisiin alas (28).

| (83) | Elinkelpoisuutta arvioidessaan komissio esitti epäilyjä, jotka liittyivät erityisesti rahoitusstrategiaan (29), omaisuuserien laatuun (30) ja sisäisiin valvontarakenteisiin (31). Joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 37 kappaleessa komissio esitti epäilyjä HGAA:n uuden liiketoiminnan laadusta. |
| --- | --- |

(83)

Elinkelpoisuutta arvioidessaan komissio esitti epäilyjä, jotka liittyivät erityisesti rahoitusstrategiaan (29), omaisuuserien laatuun (30) ja sisäisiin valvontarakenteisiin (31). Joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 37 kappaleessa komissio esitti epäilyjä HGAA:n uuden liiketoiminnan laadusta.

| (84) | Vastuunjaon osalta vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (32) ja joulukuun 2009 pelastamispäätöksessä (33) mainitaan BayernLB:n ja HGAA:n muiden entisten omistajien (GRAWE ja Kärntenin osavaltio) mahdollisesti puutteellinen vastuunjako. Vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 102 kappaleessa mainitaan HGAA:n hybridipääoman omistajien puutteellinen vastuunjako. |
| --- | --- |

(84)

Vastuunjaon osalta vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (32) ja joulukuun 2009 pelastamispäätöksessä (33) mainitaan BayernLB:n ja HGAA:n muiden entisten omistajien (GRAWE ja Kärntenin osavaltio) mahdollisesti puutteellinen vastuunjako. Vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 102 kappaleessa mainitaan HGAA:n hybridipääoman omistajien puutteellinen vastuunjako.

| (85) | Vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 41 kappaleessa kyseenalaistetaan se, onko Itävallan HGAA:han hätäapuohjelman ehtojen mukaisesti lisäämä pääoma riittävässä määrin korvattavissa ottaen huomioon, että Itävalta oli katsonut pankin olevan perimmiltään terve ja että pankki näin ollen hyötyi edullisemmista korvausmaksuista, kuin mitä se olisi ollut velvollinen maksamaan, jos sen olisi katsottu olevan vaikeuksissa oleva pankki. |
| --- | --- |

(85)

Vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 41 kappaleessa kyseenalaistetaan se, onko Itävallan HGAA:han hätäapuohjelman ehtojen mukaisesti lisäämä pääoma riittävässä määrin korvattavissa ottaen huomioon, että Itävalta oli katsonut pankin olevan perimmiltään terve ja että pankki näin ollen hyötyi edullisemmista korvausmaksuista, kuin mitä se olisi ollut velvollinen maksamaan, jos sen olisi katsottu olevan vaikeuksissa oleva pankki.

| (86) | Kilpailun vääristymisen osalta komissio epäili, Itävallan aikaisemmin toimittamien suunnitelmien perusteella, olivatko taseen suuruuden vähennykset riittäviä (34), ja peräänkuulutti toistuvasti toimenpiteitä, joilla puututtaisiin kilpailun vääristymiseen (35). Jatkuvasti kasvavan tuen määrän vuoksi komissio on toistuvasti vaatinut lisätoimenpiteitä, joilla puututtaisiin kilpailun vääristymiseen (36). |
| --- | --- |

(86)

Kilpailun vääristymisen osalta komissio epäili, Itävallan aikaisemmin toimittamien suunnitelmien perusteella, olivatko taseen suuruuden vähennykset riittäviä (34), ja peräänkuulutti toistuvasti toimenpiteitä, joilla puututtaisiin kilpailun vääristymiseen (35). Jatkuvasti kasvavan tuen määrän vuoksi komissio on toistuvasti vaatinut lisätoimenpiteitä, joilla puututtaisiin kilpailun vääristymiseen (36).

5.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (87) | Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia. |
| --- | --- |

(87)

Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia.

6.   ITÄVALLAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (88) | Itävallan esittämät huomautukset koskevat pääosin BayernLB:lle myönnetyn takauksen käsittelyä komissiossa. Heinäkuun 25 päivänä 2012 antamassaan päätöksessä asiassa SA. 28487 (C16/2009) (37), joka koski BayernLB:lle myönnettyä rakenneuudistustukea, komissio päätteli, että Itävallan tasavallan myöntämä takaus 2,638 miljardin euron maksuvalmiudelle, jonka BayernLB vuoden 2009 pelastamisoperaation yhteydessä sopi jättävänsä HGAA:han, on BayernLB:lle myönnettyä valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille ja voidaan hyväksyä. Itävalta nosti 5 päivänä lokakuuta 2012 kyseistä päätöstä koskevan kumoamiskanteen (38) ja vetosi erityisesti siihen, että komissio ei ollut esittänyt syytä, miksi toimenpide tulisi katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, ja piti kiinni kannastaan, ettei toimenpide muodostanut BayernLB:n hyväksi myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(88)

Itävallan esittämät huomautukset koskevat pääosin BayernLB:lle myönnetyn takauksen käsittelyä komissiossa. Heinäkuun 25 päivänä 2012 antamassaan päätöksessä asiassa SA. 28487 (C16/2009) (37), joka koski BayernLB:lle myönnettyä rakenneuudistustukea, komissio päätteli, että Itävallan tasavallan myöntämä takaus 2,638 miljardin euron maksuvalmiudelle, jonka BayernLB vuoden 2009 pelastamisoperaation yhteydessä sopi jättävänsä HGAA:han, on BayernLB:lle myönnettyä valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille ja voidaan hyväksyä. Itävalta nosti 5 päivänä lokakuuta 2012 kyseistä päätöstä koskevan kumoamiskanteen (38) ja vetosi erityisesti siihen, että komissio ei ollut esittänyt syytä, miksi toimenpide tulisi katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, ja piti kiinni kannastaan, ettei toimenpide muodostanut BayernLB:n hyväksi myönnettyä tukea.

| (89) | Itävalta sitoutuu varmistamaan, että liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

(89)

Itävalta sitoutuu varmistamaan, että liitteessä esitettyjä sitoumuksia noudatetaan kaikilta osin.

7.   ARVIOINTI

Rakenneuudistustuen arvioinnissa on otettava huomioon kaikki HGAA:lle vuodesta 2008 myönnetyt tuet.

7.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (90) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(90)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (91) | Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: i) toimenpide rahoitetaan valtion varoista; ii) se antaa tietyille yrityksille tai tuotannonaloille niitä suosivan edun; iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kunkin ehdon tulee täyttyä ennen toimenpiteen luokittelua valtiontueksi. |
| --- | --- |

(91)

Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: i) toimenpide rahoitetaan valtion varoista; ii) se antaa tietyille yrityksille tai tuotannonaloille niitä suosivan edun; iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kunkin ehdon tulee täyttyä ennen toimenpiteen luokittelua valtiontueksi.

| (92) | Pankkeja koskevan hätäapuohjelman hyväksymisestä annetun päätöksen johdanto-osan 51–56 kappaleessa vahvistetaan, että kaikki ohjelman perusteella myönnetyt toimenpiteet luokitellaan valtiontueksi. Komissio myös muistuttaa, että se on jo vuoden 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 48–53 kappaleessa, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa näyttänyt toteen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa mainitut ehdot täyttyvät kohdissa a) ja b) lueteltujen tukitoimenpiteiden osalta ja että kyseiset toimenpiteet katsotaan näin ollen valtiontueksi. Komissio pitäytyy kannassaan alla esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Pankkeja koskevan hätäapuohjelman hyväksymisestä annetun päätöksen johdanto-osan 51–56 kappaleessa vahvistetaan, että kaikki ohjelman perusteella myönnetyt toimenpiteet luokitellaan valtiontueksi. Komissio myös muistuttaa, että se on jo vuoden 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 48–53 kappaleessa, heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa ja joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa näyttänyt toteen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa mainitut ehdot täyttyvät kohdissa a) ja b) lueteltujen tukitoimenpiteiden osalta ja että kyseiset toimenpiteet katsotaan näin ollen valtiontueksi. Komissio pitäytyy kannassaan alla esitetyn mukaisesti.

a)   Itävallan pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella myöntämät toimenpiteet

| (93) | Kaikki pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella myönnetyt toimenpiteet – nimittäin 900 miljoonan euron pääomitus ja vuonna 2008 saadut 1,35 miljardin euron takaukset – ovat ohjelman hyväksymisestä annetun päätöksen johdanto-osan 51–56 kappaleen mukaisesti tukea. |
| --- | --- |

(93)

Kaikki pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella myönnetyt toimenpiteet – nimittäin 900 miljoonan euron pääomitus ja vuonna 2008 saadut 1,35 miljardin euron takaukset – ovat ohjelman hyväksymisestä annetun päätöksen johdanto-osan 51–56 kappaleen mukaisesti tukea.

b)   Itävallan myöntämät lisätoimenpiteet

| (94) | Pankkeja koskevan hätäapuohjelman ulkopuolella Itävalta on hyväksynyt 450 miljoonan euron pääomituksen, 100 miljoonan euron omaisuuserien takauksen (joka on sittemmin päätetty), 200 miljoonan euron omaisuuserien takauksen, 500 miljoonan euron pääoman lisäyksen osakkeiden muodossa ja nimellisarvoltaan 1 miljardin euron takauksen toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille. |
| --- | --- |

(94)

Pankkeja koskevan hätäapuohjelman ulkopuolella Itävalta on hyväksynyt 450 miljoonan euron pääomituksen, 100 miljoonan euron omaisuuserien takauksen (joka on sittemmin päätetty), 200 miljoonan euron omaisuuserien takauksen, 500 miljoonan euron pääoman lisäyksen osakkeiden muodossa ja nimellisarvoltaan 1 miljardin euron takauksen toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille.

| (95) | Sekä pääoman lisäys että takaukset myönnettiin valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ne myönnettiin yhdelle yritykselle ja olivat näin ollen valikoivia. Ne myönnettiin ehdoilla, jotka eivät olisi HGAA:n saatavilla markkinoilla, eikä Itävalta kiistä tätä seikkaa. Koska HGAA on voimakkaalle kansainväliselle kilpailulle avoinna olevalla finanssisektorilla toimiva yritys, mikä tahansa HGAA:n valtion varoista saama etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. Edellä mainitut perusteet mainittiin jo joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa ja vahvistetaan tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(95)

Sekä pääoman lisäys että takaukset myönnettiin valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ne myönnettiin yhdelle yritykselle ja olivat näin ollen valikoivia. Ne myönnettiin ehdoilla, jotka eivät olisi HGAA:n saatavilla markkinoilla, eikä Itävalta kiistä tätä seikkaa. Koska HGAA on voimakkaalle kansainväliselle kilpailulle avoinna olevalla finanssisektorilla toimiva yritys, mikä tahansa HGAA:n valtion varoista saama etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. Edellä mainitut perusteet mainittiin jo joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa ja vahvistetaan tässä päätöksessä.

c)   BayernLB:n pääomitus

| (96) | BayernLB itse sai pääomitusta Baijerin osavaltiolta vuonna 2008 ja käytti osan näistä varoista tytäryhtiönsä HGAA:n pääomittamiseen. BayernLB-päätöksen johdanto-osan 124 kappaleen mukaan Baijerin osavaltion myöntämä pääomitus luokitellaan kokonaisuudessaan tueksi BayernLB:lle. Koska tuen määrää yksittäisessä toimenpiteessä ei voida ottaa huomioon kahteen kertaan, komissio päättelee, että BayernLB:n toteuttamaa HGAA:n pääomitusta ei luokitella HGAA:n hyväksi myönnetyksi valtiontueksi. Lisäksi vaikuttaa siltä, että BayernLB:n HGAA:n pääomituksen aikaisen toiminnan tarkoituksena oli turvata BayernLB:n sijoitus tytäryhtiöönsä markkinatalousnäkökohtien mukaisesti ja että sen päätöstä pääomittaa HGAA:ta ei voida lukea jäsenvaltion vastuulle. |
| --- | --- |

(96)

BayernLB itse sai pääomitusta Baijerin osavaltiolta vuonna 2008 ja käytti osan näistä varoista tytäryhtiönsä HGAA:n pääomittamiseen. BayernLB-päätöksen johdanto-osan 124 kappaleen mukaan Baijerin osavaltion myöntämä pääomitus luokitellaan kokonaisuudessaan tueksi BayernLB:lle. Koska tuen määrää yksittäisessä toimenpiteessä ei voida ottaa huomioon kahteen kertaan, komissio päättelee, että BayernLB:n toteuttamaa HGAA:n pääomitusta ei luokitella HGAA:n hyväksi myönnetyksi valtiontueksi. Lisäksi vaikuttaa siltä, että BayernLB:n HGAA:n pääomituksen aikaisen toiminnan tarkoituksena oli turvata BayernLB:n sijoitus tytäryhtiöönsä markkinatalousnäkökohtien mukaisesti ja että sen päätöstä pääomittaa HGAA:ta ei voida lukea jäsenvaltion vastuulle.

d)   Ehdolliset tukitoimenpiteet

| (97) | Itävalta hakee hyväksyntää tukitoimenpiteille, jotka täyttäisivät mahdollisesti syntyvät pääoma- ja maksuvalmiustarpeet, jotka voivat stressiskenaariossa nousta 5,4 miljardiin euroon pääoman osalta ja 3,3 miljardiin euroon maksuvalmiuden osalta. Edellä mainitut potentiaaliset HGAA:n lakkauttamista varten tulevaisuudessa myönnettävät tukitoimenpiteet annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista. Ne myönnetään yhdelle yritykselle, ja ovat näin ollen valikoivia. Koska ne myönnetään ehdoilla, jotka eivät olisi HGAA:n saatavilla markkinoilla, ne katsotaan eduksi. Koska HGAA on voimakkaalle kansainväliselle kilpailulle avoinna olevalla finanssisektorilla toimiva yritys, mikä tahansa HGAA:n valtion varoista saama etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. |
| --- | --- |

(97)

Itävalta hakee hyväksyntää tukitoimenpiteille, jotka täyttäisivät mahdollisesti syntyvät pääoma- ja maksuvalmiustarpeet, jotka voivat stressiskenaariossa nousta 5,4 miljardiin euroon pääoman osalta ja 3,3 miljardiin euroon maksuvalmiuden osalta. Edellä mainitut potentiaaliset HGAA:n lakkauttamista varten tulevaisuudessa myönnettävät tukitoimenpiteet annetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista. Ne myönnetään yhdelle yritykselle, ja ovat näin ollen valikoivia. Koska ne myönnetään ehdoilla, jotka eivät olisi HGAA:n saatavilla markkinoilla, ne katsotaan eduksi. Koska HGAA on voimakkaalle kansainväliselle kilpailulle avoinna olevalla finanssisektorilla toimiva yritys, mikä tahansa HGAA:n valtion varoista saama etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua.

Tuen kokonaismäärää koskeva päätelmä

| (98) | Itävallan pääoman vahvistamisen kautta HGAA:lle myöntämän tuen kokonaismäärä on 3,15 miljardia euroa (mukaan lukien 300 miljoonan euron suuruiset omaisuuserien takaukset, joilla on sama vaikutus kuin pääoman lisäyksellä). Tämä määrä vastaa noin 9,6:ta prosenttia HGAA:n riskipainotetuista omaisuuseristä vuonna 2008. HGAA on myös saanut yhteensä 1,35 miljardia euroa takauksina. Tämän lisäksi Itävalta on pyytänyt hyväksyntää potentiaalisille tukitoimenpiteille, jotka voivat olla tarpeen tulevaisuuden pääomatarpeiden kattamiseksi HGAA:n lakkauttamisessa ja jotka voivat stressiskenaariossa nousta 5,4 miljardiin euroon. Tämän johdosta tuen kokonaismäärä pääoman ja omaisuuserien takausten osalta nousisi 8,55 miljardiin euroon, joka vastaa 26:ta prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä. Itävalta on pyytänyt hyväksyntää myös 3,3 miljardin euron suuruisille maksuvalmiustoimenpiteille. |
| --- | --- |

(98)

Itävallan pääoman vahvistamisen kautta HGAA:lle myöntämän tuen kokonaismäärä on 3,15 miljardia euroa (mukaan lukien 300 miljoonan euron suuruiset omaisuuserien takaukset, joilla on sama vaikutus kuin pääoman lisäyksellä). Tämä määrä vastaa noin 9,6:ta prosenttia HGAA:n riskipainotetuista omaisuuseristä vuonna 2008. HGAA on myös saanut yhteensä 1,35 miljardia euroa takauksina. Tämän lisäksi Itävalta on pyytänyt hyväksyntää potentiaalisille tukitoimenpiteille, jotka voivat olla tarpeen tulevaisuuden pääomatarpeiden kattamiseksi HGAA:n lakkauttamisessa ja jotka voivat stressiskenaariossa nousta 5,4 miljardiin euroon. Tämän johdosta tuen kokonaismäärä pääoman ja omaisuuserien takausten osalta nousisi 8,55 miljardiin euroon, joka vastaa 26:ta prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä. Itävalta on pyytänyt hyväksyntää myös 3,3 miljardin euron suuruisille maksuvalmiustoimenpiteille.

7.2   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

7.2.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen

| (99) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, kun se myönnetään ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(99)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, kun se myönnetään ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (100) | Vuoden 2010 alusta alkaen vaikuttaneesta talouden hitaasta elpymisestä huolimatta komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämiselle asetetut vaatimukset täyttyvät edelleen, ottaen huomioon rahoitusmarkkinoilla yhä vallitsevan paineen. Komissio vahvisti tämän kannan hyväksyessään heinäkuussa 2013 komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (39). |
| --- | --- |

(100)

Vuoden 2010 alusta alkaen vaikuttaneesta talouden hitaasta elpymisestä huolimatta komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntämiselle asetetut vaatimukset täyttyvät edelleen, ottaen huomioon rahoitusmarkkinoilla yhä vallitsevan paineen. Komissio vahvisti tämän kannan hyväksyessään heinäkuussa 2013 komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (39).

| (101) | Itävallan keskuspankki on jo aikaisemmin vahvistanut, että HGAA oli pankki, jolla oli systeeminen merkitys koko Itävallan ja Kaakkois-Euroopan rahamarkkinoille. Se myös toisti tämän kannan 3 päivänä joulukuuta 2012 päivätyssä kirjeessään. Ilman tukitoimenpiteitä valvontaviranomaiset olisivat saattaneet sulkea HGAA:n sen pääomavaatimusten rikkomusten vuoksi. |
| --- | --- |

(101)

Itävallan keskuspankki on jo aikaisemmin vahvistanut, että HGAA oli pankki, jolla oli systeeminen merkitys koko Itävallan ja Kaakkois-Euroopan rahamarkkinoille. Se myös toisti tämän kannan 3 päivänä joulukuuta 2012 päivätyssä kirjeessään. Ilman tukitoimenpiteitä valvontaviranomaiset olisivat saattaneet sulkea HGAA:n sen pääomavaatimusten rikkomusten vuoksi.

| (102) | Sellaisen pankin sulkemisella, jolla jäsenvaltio katsoo olevan systeemistä merkitystä, kuten HGAA, voisi näissä olosuhteissa olla välitön vaikutus jäsenvaltion rahamarkkinoihin ja näin ollen myös koko talouteen. Rahoitusmarkkinoilla nykyisin vallitsevan herkän tilanteen vuoksi komissio perustaa edelleen arvionsa pankkisektorin valtiontukitoimenpiteistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan. |
| --- | --- |

(102)

Sellaisen pankin sulkemisella, jolla jäsenvaltio katsoo olevan systeemistä merkitystä, kuten HGAA, voisi näissä olosuhteissa olla välitön vaikutus jäsenvaltion rahamarkkinoihin ja näin ollen myös koko talouteen. Rahoitusmarkkinoilla nykyisin vallitsevan herkän tilanteen vuoksi komissio perustaa edelleen arvionsa pankkisektorin valtiontukitoimenpiteistä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan.

7.2.2   Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

| (103) | Kaikki valtiontueksi katsotut toimenpiteet on tehty HGAA:n rakenneuudistuksen ja likvidaation yhteydessä. Komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (40), jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’, määritetään tämänhetkisessä kriisissä rahoituslaitoksille myönnettyihin rakenneuudistus- ja likvidaatiotukiin sovellettavat säännöt. Rakenneuudistustiedonannon mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on tämänhetkisessä kriisissä ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva i) johdettava pankin elinkelpoisuuden palautumiseen, ii) sisällettävä tuensaajan merkittävä oma osallistuminen (vastuunjako) ja varmistettava, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja iii) sisällettävä merkittäviä toimia, joilla rajoitetaan kilpailun vääristämistä. |
| --- | --- |

(103)

Kaikki valtiontueksi katsotut toimenpiteet on tehty HGAA:n rakenneuudistuksen ja likvidaation yhteydessä. Komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (40), jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’, määritetään tämänhetkisessä kriisissä rahoituslaitoksille myönnettyihin rakenneuudistus- ja likvidaatiotukiin sovellettavat säännöt. Rakenneuudistustiedonannon mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen on tämänhetkisessä kriisissä ollakseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva i) johdettava pankin elinkelpoisuuden palautumiseen, ii) sisällettävä tuensaajan merkittävä oma osallistuminen (vastuunjako) ja varmistettava, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja iii) sisällettävä merkittäviä toimia, joilla rajoitetaan kilpailun vääristämistä.

Elinkelpoisuuden palautuminen

| (104) | Kuten komissio on rakenneuudistustiedonannossa esittänyt, jäsenvaltion on toimitettava kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka rahoituslaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Rakenneuudistustiedonannon 13 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Rakenneuudistustiedonannon 14 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että myönnetty valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin tai siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikenlainen valtion lisätuki lopetetaan. |
| --- | --- |

(104)

Kuten komissio on rakenneuudistustiedonannossa esittänyt, jäsenvaltion on toimitettava kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka rahoituslaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Rakenneuudistustiedonannon 13 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Rakenneuudistustiedonannon 14 kohdan mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että myönnetty valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin tai siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikenlainen valtion lisätuki lopetetaan.

| (105) | HGAA:ta koskevista aikaisemmin toimitetuista rakenneuudistussuunnitelmista ei voitu päätellä, että koko konsernin elinkelpoisuuden palauttaminen olisi todennäköistä. |
| --- | --- |

(105)

HGAA:ta koskevista aikaisemmin toimitetuista rakenneuudistussuunnitelmista ei voitu päätellä, että koko konsernin elinkelpoisuuden palauttaminen olisi todennäköistä.

| (106) | Lisäksi komissio toteaa, että Kärntenin osavaltion tarjoamista takauksista peräisin oleva edullinen rahoitus tulee ajan myötä loppumaan ja että Kaakkois-Euroopan talouksien nopea kiinniottoprosessi on pysähtynyt. |
| --- | --- |

(106)

Lisäksi komissio toteaa, että Kärntenin osavaltion tarjoamista takauksista peräisin oleva edullinen rahoitus tulee ajan myötä loppumaan ja että Kaakkois-Euroopan talouksien nopea kiinniottoprosessi on pysähtynyt.

| (107) | Tämän seurauksena pankki ei pysty korvaamaan pääomaansa riittävällä tavalla eikä maksamaan takaisin valtion pääomaa. Näin ollen se ei myöskään voi saavuttaa elinkelpoisuutta rakenneuudistusajan loppuun mennessä. Tämän vuoksi HGAA:n elinkelpoisuuden palauttaminen itsenäisenä pankkina ei näytä olevan mahdollista. Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että sen elinkelpoisuuden palauttamista koskevat epäilyt ovat ennallaan. |
| --- | --- |

(107)

Tämän seurauksena pankki ei pysty korvaamaan pääomaansa riittävällä tavalla eikä maksamaan takaisin valtion pääomaa. Näin ollen se ei myöskään voi saavuttaa elinkelpoisuutta rakenneuudistusajan loppuun mennessä. Tämän vuoksi HGAA:n elinkelpoisuuden palauttaminen itsenäisenä pankkina ei näytä olevan mahdollista. Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että sen elinkelpoisuuden palauttamista koskevat epäilyt ovat ennallaan.

| (108) | Kuten rakenneuudistustiedonannon 9 kohdassa mainitaan, rakenneuudistussuunnitelmaan olisi sisällettävä vertailu vaihtoehtoihin, joita ovat esimerkiksi yrityksen osien erottaminen tai sulautuminen toiseen pankkiin. Jos pankin elinkelpoisuutta ei voida palauttaa, rakenneuudistussuunnitelmassa olisi ilmoitettava, miten pankin likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti. Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdan mukaan pankin järjestelmällistä likvidaatiota tai huutokauppaamista olisi aina harkittava, jos pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa. |
| --- | --- |

(108)

Kuten rakenneuudistustiedonannon 9 kohdassa mainitaan, rakenneuudistussuunnitelmaan olisi sisällettävä vertailu vaihtoehtoihin, joita ovat esimerkiksi yrityksen osien erottaminen tai sulautuminen toiseen pankkiin. Jos pankin elinkelpoisuutta ei voida palauttaa, rakenneuudistussuunnitelmassa olisi ilmoitettava, miten pankin likvidaatio voidaan järjestää asianmukaisesti. Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdan mukaan pankin järjestelmällistä likvidaatiota tai huutokauppaamista olisi aina harkittava, jos pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa.

| (109) | Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet likvidaatiosuunnitelman, joka sisältää asianmukaisen lakkauttamisstrategian. Toimitetussa suunnitelmassa esitetään toiminnassa olevien yksikköjen, itävaltalaisen HBA:n (josta on jo allekirjoitettu myyntisopimus) ja Kaakkois-Euroopan verkoston myyntiä avoimen menettelyn välityksellä kesäkuun 2015 loppuun mennessä. Kaikki jäljelle jäävät osat lakkautetaan hallitussa ja asianmukaisessa prosessissa. Tässä yhteydessä Itävalta sitoutuu siihen, ettei italialainen yksikkö HBI aloita uutta liiketoimintaa 1 päivästä heinäkuuta 2013 alkaen. Mikäli toiminnassa olevien Kaakkois-Euroopan yksikköjen myynti ei ole mahdollista 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, myös ne lopettavat uuden liiketoiminnan ja lakkautetaan. Tämä seurauksena HGAA lakkaa olemasta aktiivinen yritys finanssisektorilla viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015. |
| --- | --- |

(109)

Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet likvidaatiosuunnitelman, joka sisältää asianmukaisen lakkauttamisstrategian. Toimitetussa suunnitelmassa esitetään toiminnassa olevien yksikköjen, itävaltalaisen HBA:n (josta on jo allekirjoitettu myyntisopimus) ja Kaakkois-Euroopan verkoston myyntiä avoimen menettelyn välityksellä kesäkuun 2015 loppuun mennessä. Kaikki jäljelle jäävät osat lakkautetaan hallitussa ja asianmukaisessa prosessissa. Tässä yhteydessä Itävalta sitoutuu siihen, ettei italialainen yksikkö HBI aloita uutta liiketoimintaa 1 päivästä heinäkuuta 2013 alkaen. Mikäli toiminnassa olevien Kaakkois-Euroopan yksikköjen myynti ei ole mahdollista 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, myös ne lopettavat uuden liiketoiminnan ja lakkautetaan. Tämä seurauksena HGAA lakkaa olemasta aktiivinen yritys finanssisektorilla viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015.

| (110) | Toiminnassa olevien yksikköjen myynti toteutetaan rajoittamattomilla, läpinäkyvillä ja avoimilla menetelmillä, jotka antavat kaikille kiinnostuneille markkinaosapuolille mahdollisuuden tehdä yksiköistä tarjous. Tällaiset kilpailulliset menetelmät varmistavat, että paras tarjous on markkinahintainen eikä sisällä ostajalle annettavaa tukea (41). Jos komissio katsoo, että ostaja saa tukea, komissio arvioi kyseisen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille erillisessä menettelyssä. |
| --- | --- |

(110)

Toiminnassa olevien yksikköjen myynti toteutetaan rajoittamattomilla, läpinäkyvillä ja avoimilla menetelmillä, jotka antavat kaikille kiinnostuneille markkinaosapuolille mahdollisuuden tehdä yksiköistä tarjous. Tällaiset kilpailulliset menetelmät varmistavat, että paras tarjous on markkinahintainen eikä sisällä ostajalle annettavaa tukea (41). Jos komissio katsoo, että ostaja saa tukea, komissio arvioi kyseisen tuen soveltuvuuden sisämarkkinoille erillisessä menettelyssä.

| (111) | Kysymykseen siitä, muodostavatko myytävät yksiköt HGAA:n taloudellisen toiminnan jatkumon ja ovatko tukitoimenpiteet siinä tapauksessa tukea kyseisille yksiköille, komissio toteaa ensinnäkin, että vielä ei ole selvää, tullaanko Kaakkois-Euroopan verkosto myymään kokonaisuudessaan yhdelle ostajalle vai hankkivatko useat eri ostajat osia nykyisestä verkostosta. |
| --- | --- |

(111)

Kysymykseen siitä, muodostavatko myytävät yksiköt HGAA:n taloudellisen toiminnan jatkumon ja ovatko tukitoimenpiteet siinä tapauksessa tukea kyseisille yksiköille, komissio toteaa ensinnäkin, että vielä ei ole selvää, tullaanko Kaakkois-Euroopan verkosto myymään kokonaisuudessaan yhdelle ostajalle vai hankkivatko useat eri ostajat osia nykyisestä verkostosta.

| (112) | Muun muassa seuraavia tekijöitä on tarkasteltava taloudellisen toiminnan jatkumoa arvioitaessa: siirron kohde, siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys ja toimenpiteen taloudelliset perusteet (42). |
| --- | --- |

(112)

Muun muassa seuraavia tekijöitä on tarkasteltava taloudellisen toiminnan jatkumoa arvioitaessa: siirron kohde, siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys ja toimenpiteen taloudelliset perusteet (42).

| (113) | Komissio toteaa ensinnäkin, että myönnetyn tuen tarkoitus ei ollut ratkaista yksittäisten yksiköiden ongelmia Itävallassa tai Kaakkois-Euroopan maissa, vaan HGAA:n ongelmat konsernina. Mikään Kaakkois-Euroopan maissa olevista tytäryhtiöistä, sen paremmin kuin HBA:kaan, ei edusta HGAA:n liiketoiminnan ydintä. Lisäksi myytävät yksiköt edustavat vain osaa HGAA:n omaisuuseristä. Myytävien yksiköiden liiketoimintamalli ei myöskään ole samanlainen kuin HGAA:n liiketoimintamalli; HGAA oli kansainvälinen pankkikonserni, joka oli riippuvainen Kärntenin osavaltion myöntämiin valtiontakauksiin perustuvasta edullisesta rahoituksesta ja joka keskittyi nopeaan laajenemiseen, jota hyödytti kehittyvien markkinoiden kiinniottopotentiaali. Kaakkois-Euroopan maissa olevien tytäryhtiöiden rahoitus ei enää tulevaisuudessa tule olemaan riippuvainen valtiontakauksista. Sen sijaan se tulee perustumaan paikalliseen (ja näin ollen kalliimpaan) rahoitukseen, joka vaatii marginaalien ja riskienhallinnan osalta varovaisempaa lähestymistapaa. HGAA keskittyi mieluummin suuren mittakaavan liiketoimintaan ja avainasiakkuuksiin, kun taas myytävien yksikköjen painopiste tulee olemaan pk-yrityksissä. Käytännössä myytävät yksiköt tulevat siis orientoitumaan uuteen asiakaskuntaan. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toteaa ensinnäkin, että myönnetyn tuen tarkoitus ei ollut ratkaista yksittäisten yksiköiden ongelmia Itävallassa tai Kaakkois-Euroopan maissa, vaan HGAA:n ongelmat konsernina. Mikään Kaakkois-Euroopan maissa olevista tytäryhtiöistä, sen paremmin kuin HBA:kaan, ei edusta HGAA:n liiketoiminnan ydintä. Lisäksi myytävät yksiköt edustavat vain osaa HGAA:n omaisuuseristä. Myytävien yksiköiden liiketoimintamalli ei myöskään ole samanlainen kuin HGAA:n liiketoimintamalli; HGAA oli kansainvälinen pankkikonserni, joka oli riippuvainen Kärntenin osavaltion myöntämiin valtiontakauksiin perustuvasta edullisesta rahoituksesta ja joka keskittyi nopeaan laajenemiseen, jota hyödytti kehittyvien markkinoiden kiinniottopotentiaali. Kaakkois-Euroopan maissa olevien tytäryhtiöiden rahoitus ei enää tulevaisuudessa tule olemaan riippuvainen valtiontakauksista. Sen sijaan se tulee perustumaan paikalliseen (ja näin ollen kalliimpaan) rahoitukseen, joka vaatii marginaalien ja riskienhallinnan osalta varovaisempaa lähestymistapaa. HGAA keskittyi mieluummin suuren mittakaavan liiketoimintaan ja avainasiakkuuksiin, kun taas myytävien yksikköjen painopiste tulee olemaan pk-yrityksissä. Käytännössä myytävät yksiköt tulevat siis orientoitumaan uuteen asiakaskuntaan.

| (114) | Komissio toteaa myös, että toiminnassa olevien yksiköiden myynnin tavoitteena on maksimoida HGAA:n omaisuuserien arvo ennen sen likvidointia HGAA:n velkojien etua ajatellen. |
| --- | --- |

(114)

Komissio toteaa myös, että toiminnassa olevien yksiköiden myynnin tavoitteena on maksimoida HGAA:n omaisuuserien arvo ennen sen likvidointia HGAA:n velkojien etua ajatellen.

| (115) | Kohteen, HGAA:n ja myytävien yksiköiden osakkaiden eri henkilöllisyyden ja myyntitoimenpiteen taloudellisen perusteen osalta komissio toteaa, että kun yksiköt on myyty ja HGAA on lakannut olemasta, HGAA:n taloudellinen toiminta ei tule jatkumaan. |
| --- | --- |

(115)

Kohteen, HGAA:n ja myytävien yksiköiden osakkaiden eri henkilöllisyyden ja myyntitoimenpiteen taloudellisen perusteen osalta komissio toteaa, että kun yksiköt on myyty ja HGAA on lakannut olemasta, HGAA:n taloudellinen toiminta ei tule jatkumaan.

| (116) | Likvidaatiosuunnitelman mukaan toiminnassa olevista yksiköistä, jotka myydään, tullaan poistamaan joitakin omaisuuseriä. Nämä poistot parantavat sekä yksiköiden kykyä saada rahoitusta että jäljelle jäävän taseen omaisuuserien keskimääräistä laatua ja myötävaikuttavat näin kyseessä olevien yksiköiden myyntikelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(116)

Likvidaatiosuunnitelman mukaan toiminnassa olevista yksiköistä, jotka myydään, tullaan poistamaan joitakin omaisuuseriä. Nämä poistot parantavat sekä yksiköiden kykyä saada rahoitusta että jäljelle jäävän taseen omaisuuserien keskimääräistä laatua ja myötävaikuttavat näin kyseessä olevien yksiköiden myyntikelpoisuuteen.

| (117) | Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa huomautetaan, että itsenäisen ”hyvän pankin” luominen yhdistämällä olemassa olevan pankin ”hyviä” varoja ja velkoja voi myös olla hyväksyttävä tie elinkelpoisuuteen, mikäli uusi yksikkö ei kohtuuttomasti vääristä kilpailua. Tämä huomioon ottaen kaakkoiseurooppalaisen holdingyhtiön luominen tai joidenkin omaisuuserien uudelleenyhdistely pois HBInt:stä Kaakkois-Euroopan holdingyhtiöön elinkelpoisen ja myyntikelpoisen Kaakkois-Euroopan pankkiyksikön luomiseksi olisi hyväksyttävä ratkaisu (43). |
| --- | --- |

(117)

Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa huomautetaan, että itsenäisen ”hyvän pankin” luominen yhdistämällä olemassa olevan pankin ”hyviä” varoja ja velkoja voi myös olla hyväksyttävä tie elinkelpoisuuteen, mikäli uusi yksikkö ei kohtuuttomasti vääristä kilpailua. Tämä huomioon ottaen kaakkoiseurooppalaisen holdingyhtiön luominen tai joidenkin omaisuuserien uudelleenyhdistely pois HBInt:stä Kaakkois-Euroopan holdingyhtiöön elinkelpoisen ja myyntikelpoisen Kaakkois-Euroopan pankkiyksikön luomiseksi olisi hyväksyttävä ratkaisu (43).

| (118) | Sekä vanhoista salkuista että uudemmista riskialttiista hankkeista lähtöisin olevaa omaisuuserien laatuongelmaa ei voitu ratkaista toiminnan jatkuvuuden perusteella nousevien riskikulujen ja arvonalentumisten vuoksi. Näin ollen komissio katsoo Itävallan esittämän likvidaatiosuunnitelman, jossa ongelmallisia omaisuuseriä siirretään entistä enemmän lakkautettavaan osaan, olevan oikea strategia. |
| --- | --- |

(118)

Sekä vanhoista salkuista että uudemmista riskialttiista hankkeista lähtöisin olevaa omaisuuserien laatuongelmaa ei voitu ratkaista toiminnan jatkuvuuden perusteella nousevien riskikulujen ja arvonalentumisten vuoksi. Näin ollen komissio katsoo Itävallan esittämän likvidaatiosuunnitelman, jossa ongelmallisia omaisuuseriä siirretään entistä enemmän lakkautettavaan osaan, olevan oikea strategia.

| (119) | Likvidaatiosuunnitelman sisältämän rahoitusajatuksen mukaan myytävät yksiköt tulevat lisäämään keskittymistä paikalliseen rahoitukseen ja pyrkivät näin vähentämään riippuvuuttaan HGAA:n tarjoamasta jälleenrahoituksesta. Komissio suhtautuu tähän rahoitusstrategian muutokseen myönteisesti. Se toteaa, että HGAA:n rahoitussitoumus myytäville yksiköille tulee jatkumaan. |
| --- | --- |

(119)

Likvidaatiosuunnitelman sisältämän rahoitusajatuksen mukaan myytävät yksiköt tulevat lisäämään keskittymistä paikalliseen rahoitukseen ja pyrkivät näin vähentämään riippuvuuttaan HGAA:n tarjoamasta jälleenrahoituksesta. Komissio suhtautuu tähän rahoitusstrategian muutokseen myönteisesti. Se toteaa, että HGAA:n rahoitussitoumus myytäville yksiköille tulee jatkumaan.

| (120) | Likvidaatiosuunnitelman mukaan myös HGAA:n leasingtoimet tulevat vähentymään huomattavasti. Leasingtoiminta on aiheuttanut huomattavan paljon HGAA:n ongelmista, sillä sen kannattavuus on suhteellisen pientä verrattuna sen riskeihin ja rahoitustarpeisiin. Myös tämä vähennys tulee myötävaikuttamaan toiminnassa olevien yksikköjen myyntikelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(120)

Likvidaatiosuunnitelman mukaan myös HGAA:n leasingtoimet tulevat vähentymään huomattavasti. Leasingtoiminta on aiheuttanut huomattavan paljon HGAA:n ongelmista, sillä sen kannattavuus on suhteellisen pientä verrattuna sen riskeihin ja rahoitustarpeisiin. Myös tämä vähennys tulee myötävaikuttamaan toiminnassa olevien yksikköjen myyntikelpoisuuteen.

| (121) | Komissio päättelee, että HGAA:n elinkelpoisuus ei ole palautettavissa ja että Itävallan HGAA:lle esittämällä järjestelmällisellä lakkauttamisstrategialla voidaan asianmukaisesti käsitellä HGAA ottaen huomioon, että pankin elinkelpoisuus sellaisenaan ei ole palautettavissa. |
| --- | --- |

(121)

Komissio päättelee, että HGAA:n elinkelpoisuus ei ole palautettavissa ja että Itävallan HGAA:lle esittämällä järjestelmällisellä lakkauttamisstrategialla voidaan asianmukaisesti käsitellä HGAA ottaen huomioon, että pankin elinkelpoisuus sellaisenaan ei ole palautettavissa.

Oma osallistuminen ja vastuunjako

| (122) | Rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan riittävä oma maksuosuus tarvitaan, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä tarkoitusta varten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että i) niin rakenneuudistuskuluja kuin tuen määrääkin tulee rajoittaa ja ii) merkittävä oma osallistuminen on tarpeen. |
| --- | --- |

(122)

Rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan riittävä oma maksuosuus tarvitaan, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä tarkoitusta varten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että i) niin rakenneuudistuskuluja kuin tuen määrääkin tulee rajoittaa ja ii) merkittävä oma osallistuminen on tarpeen.

| (123) | Lisäksi rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että voidakseen rajoittaa tuen määrän välttämättömään vähimmäismäärään pankin tulisi ensin käyttää rakenneuudistuksen rahoittamiseen omia varojaan. Rakenneuudistukseen liittyvien kulujen ei tulisi olla ainoastaan valtion vastuulla, vaan myös pankkiin sijoittaneiden vastuulla. Tämä tavoite saavutetaan erityisesti kattamalla tappioita käytettävissä olevalla pääomalla. |
| --- | --- |

(123)

Lisäksi rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että voidakseen rajoittaa tuen määrän välttämättömään vähimmäismäärään pankin tulisi ensin käyttää rakenneuudistuksen rahoittamiseen omia varojaan. Rakenneuudistukseen liittyvien kulujen ei tulisi olla ainoastaan valtion vastuulla, vaan myös pankkiin sijoittaneiden vastuulla. Tämä tavoite saavutetaan erityisesti kattamalla tappioita käytettävissä olevalla pääomalla.

| (124) | Kaikki HGAA:n entiset osakkeenomistajat ovat ensinnäkin myyneet osakkeensa Itävallan tasavallalle symboliseen yhden euron hintaan ja vähentäneet näin riskiä, että tukitoimenpiteet olisivat hyödyttäneet entisiä osakkeenomistajia. Entiset omistajat ovat myös tarjonneet HGAA:lle pääomaa tai maksuvalmiutta, jota on käytetty tappioiden kattamiseen ja maksuvalmiustilanteen parantamiseen. |
| --- | --- |

(124)

Kaikki HGAA:n entiset osakkeenomistajat ovat ensinnäkin myyneet osakkeensa Itävallan tasavallalle symboliseen yhden euron hintaan ja vähentäneet näin riskiä, että tukitoimenpiteet olisivat hyödyttäneet entisiä osakkeenomistajia. Entiset omistajat ovat myös tarjonneet HGAA:lle pääomaa tai maksuvalmiutta, jota on käytetty tappioiden kattamiseen ja maksuvalmiustilanteen parantamiseen.

| (125) | HGAA:n enemmistöosakas osakkaiden myymisen aikaan oli BayernLB. BayernLB on osallistunut pääomittamiseen yhteensä 1,5 miljardilla eurolla samalla, kun se on luopunut oikeuksistaan omistajana ja vieläpä ilman odotuksia tulevista korvauksista. BayernLB osallistui myös HGAA:n maksuvalmiuden parantamiseen 4,3 miljardilla eurolla. Lisäksi BayernLB:tä odotti merkittävä alaskirjaus ja tappio, kun se myi HGAA:n osakkeet. Näin se osallistui myös moraalikadon estämiseen rakenneuudistustiedonannon 22 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

HGAA:n enemmistöosakas osakkaiden myymisen aikaan oli BayernLB. BayernLB on osallistunut pääomittamiseen yhteensä 1,5 miljardilla eurolla samalla, kun se on luopunut oikeuksistaan omistajana ja vieläpä ilman odotuksia tulevista korvauksista. BayernLB osallistui myös HGAA:n maksuvalmiuden parantamiseen 4,3 miljardilla eurolla. Lisäksi BayernLB:tä odotti merkittävä alaskirjaus ja tappio, kun se myi HGAA:n osakkeet. Näin se osallistui myös moraalikadon estämiseen rakenneuudistustiedonannon 22 kohdan mukaisesti.

| (126) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että BayernLB:n vastuunjako entisenä omistajana on ollut merkittävää ja riittävää. |
| --- | --- |

(126)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että BayernLB:n vastuunjako entisenä omistajana on ollut merkittävää ja riittävää.

| (127) | Tähän päätelmään ei vaikuta meneillään olevan, BayernLB:lle maksamattomien lainojen takaisinmaksua koskevan oikeudenkäynnin lopputulos. Jos BayernLB häviäisi oikeudenkäynnin, sen vastuunjaon määrä kasvaisi vieläkin suuremmaksi. Jos BayernLB voittaisi oikeudenkäynnin, sen tässä päätöksessä arvioitu vastuunjaon määrä ei muuttuisi. |
| --- | --- |

(127)

Tähän päätelmään ei vaikuta meneillään olevan, BayernLB:lle maksamattomien lainojen takaisinmaksua koskevan oikeudenkäynnin lopputulos. Jos BayernLB häviäisi oikeudenkäynnin, sen vastuunjaon määrä kasvaisi vieläkin suuremmaksi. Jos BayernLB voittaisi oikeudenkäynnin, sen tässä päätöksessä arvioitu vastuunjaon määrä ei muuttuisi.

| (128) | GRAWE:n osallistuminen koostuu sekä pääomasta että maksuvalmiustoimenpiteistä. GRAWE:n alkuperäinen 30 miljoonan euron pääoman lisäys HGAA:han on sittemmin vähentynyt noin 9 miljoonaan euroon, mikä johtuu Itävallan tasavallan pankin ainoana osakkeenomistajana tekemästä päätöksestä kohdistaa pääoma tappioiden kattamiseen (Kapitalschnitt). GRAWE osallistui myös HGAA:n maksuvalmiuden parantamiseen. |
| --- | --- |

(128)

GRAWE:n osallistuminen koostuu sekä pääomasta että maksuvalmiustoimenpiteistä. GRAWE:n alkuperäinen 30 miljoonan euron pääoman lisäys HGAA:han on sittemmin vähentynyt noin 9 miljoonaan euroon, mikä johtuu Itävallan tasavallan pankin ainoana osakkeenomistajana tekemästä päätöksestä kohdistaa pääoma tappioiden kattamiseen (Kapitalschnitt). GRAWE osallistui myös HGAA:n maksuvalmiuden parantamiseen.

| (129) | Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo GRAWE:n vastuunjaon olleen riittävää. |
| --- | --- |

(129)

Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo GRAWE:n vastuunjaon olleen riittävää.

| (130) | Kärntenin osavaltion osalta komissio toteaa, että Kärntenin osavaltio on osallistunut vastuunjakoon pääoman lisäyksellä, joka on sittemmin vähentynyt huomattavasti pääomanvähennyksen vuoksi. |
| --- | --- |

(130)

Kärntenin osavaltion osalta komissio toteaa, että Kärntenin osavaltio on osallistunut vastuunjakoon pääoman lisäyksellä, joka on sittemmin vähentynyt huomattavasti pääomanvähennyksen vuoksi.

| (131) | Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo Kärntenin osavaltion vastuunjaon olleen riittävää. |
| --- | --- |

(131)

Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo Kärntenin osavaltion vastuunjaon olleen riittävää.

| (132) | GRAWE:n ja Kärntenin osavaltion saama suurempi korvaus osakkuuspääomasta kuin korvaus BayernLB:n lisäämästä pääomasta on oikeutettu, koska BayernLB:n tarjoama pääomainstrumentti oli erilainen. Päinvastoin kuin GRAWE ja Kärntenin osavaltio, BayernLB ei tarjonnut osakkuuspääomaa, vaan tyytyi luopumaan kaikista pääomainstrumenteista ja maksuvalmiudesta johtuvista oikeuksistaan. Näin ollen BayernLB:n osuus vastuunjaosta oli suurempi, mikä vaikuttaakin asianmukaiselta, koska se oli ollut HGAA:n määräävä omistaja ennen kuin pankki siirtyi Itävallan omistukseen. |
| --- | --- |

(132)

GRAWE:n ja Kärntenin osavaltion saama suurempi korvaus osakkuuspääomasta kuin korvaus BayernLB:n lisäämästä pääomasta on oikeutettu, koska BayernLB:n tarjoama pääomainstrumentti oli erilainen. Päinvastoin kuin GRAWE ja Kärntenin osavaltio, BayernLB ei tarjonnut osakkuuspääomaa, vaan tyytyi luopumaan kaikista pääomainstrumenteista ja maksuvalmiudesta johtuvista oikeuksistaan. Näin ollen BayernLB:n osuus vastuunjaosta oli suurempi, mikä vaikuttaakin asianmukaiselta, koska se oli ollut HGAA:n määräävä omistaja ennen kuin pankki siirtyi Itävallan omistukseen.

| (133) | Avoinna on myös kysymys siitä, onko korvaus Itävallan HGAA:han pankkeja koskevan hätäapuohjelman ehtojen mukaisesti lisäämä osakkuuspääomasta riittävä. On muistettava, että pankkeja koskevan hätäapuohjelman mukaan maksettava korko riippuu siitä, onko tuettava pankki vaikeuksissa oleva vai perimmiltään terve pankki. Koska Itävalta katsoi HGAA:n olevan perimmiltään terve pankki, HGAA maksoi alempaa korkoa kuin mitä se olisi maksanut, jos sen olisi katsottu olevan vaikeuksissa oleva pankki. |
| --- | --- |

(133)

Avoinna on myös kysymys siitä, onko korvaus Itävallan HGAA:han pankkeja koskevan hätäapuohjelman ehtojen mukaisesti lisäämä osakkuuspääomasta riittävä. On muistettava, että pankkeja koskevan hätäapuohjelman mukaan maksettava korko riippuu siitä, onko tuettava pankki vaikeuksissa oleva vai perimmiltään terve pankki. Koska Itävalta katsoi HGAA:n olevan perimmiltään terve pankki, HGAA maksoi alempaa korkoa kuin mitä se olisi maksanut, jos sen olisi katsottu olevan vaikeuksissa oleva pankki.

| (134) | Tämän osalta komissio toteaa, että kaikki jäljellä oleva osakkuuspääoma on edelleen HBInt:n hallussa ja siten HGAA:n lakkautettavassa osassa. Ottaen huomioon, että lakkautettava osa ei enää toimi markkinoilla ja että HGAA:n elinkelpoisuus ei ole palautettavissa (minkä johdosta HGAA likvidoidaan), komission näkökanta on, että alempi korvaus on nyt käsiteltävänä olevassa asiassa hyväksyttävissä. |
| --- | --- |

(134)

Tämän osalta komissio toteaa, että kaikki jäljellä oleva osakkuuspääoma on edelleen HBInt:n hallussa ja siten HGAA:n lakkautettavassa osassa. Ottaen huomioon, että lakkautettava osa ei enää toimi markkinoilla ja että HGAA:n elinkelpoisuus ei ole palautettavissa (minkä johdosta HGAA likvidoidaan), komission näkökanta on, että alempi korvaus on nyt käsiteltävänä olevassa asiassa hyväksyttävissä.

| (135) | HGAA:n pienin omistaja oli Mitarbeiterstiftung Alpe Adria 0,02 prosentin osuudella. Myös sen omistusosuus myytiin yhdellä eurolla, kun Itävallan tasavalta osti HGAA:n joulukuussa 2009. Huomioiden osakkeenomistajan oikeuksien täysimääräisen menettämisen ilman korvausta komissio katsoo Mitarbeiterstiftung Alpe Adrianin vastuujaon olleen riittävä, erityisesti sen HGAA:n muihin omistajiin verrattuna suhteellisen pienen koon vuoksi. |
| --- | --- |

(135)

HGAA:n pienin omistaja oli Mitarbeiterstiftung Alpe Adria 0,02 prosentin osuudella. Myös sen omistusosuus myytiin yhdellä eurolla, kun Itävallan tasavalta osti HGAA:n joulukuussa 2009. Huomioiden osakkeenomistajan oikeuksien täysimääräisen menettämisen ilman korvausta komissio katsoo Mitarbeiterstiftung Alpe Adrianin vastuujaon olleen riittävä, erityisesti sen HGAA:n muihin omistajiin verrattuna suhteellisen pienen koon vuoksi.

| (136) | Varmistaakseen hybridipääoman omistajien vastuunjaon HGAA on ryhtynyt useisiin eri toimenpiteisiin, joihin lukeutuu kyseisten instrumenttien takaisinosto huomattavasti niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla tai instrumenttien peruminen kokonaisuudessaan. Tällä on ollut merkittävä pääomavaikutus. |
| --- | --- |

(136)

Varmistaakseen hybridipääoman omistajien vastuunjaon HGAA on ryhtynyt useisiin eri toimenpiteisiin, joihin lukeutuu kyseisten instrumenttien takaisinosto huomattavasti niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla tai instrumenttien peruminen kokonaisuudessaan. Tällä on ollut merkittävä pääomavaikutus.

| (137) | Komissio toteaa myös, että monet hybridipääomainstrumentit, kuten myös osakkuuspääomainstrumentit, tuottavat osinkoa tai kuponkimaksuja ainoastaan mahdollisesta voitosta. Pankin viime vuosien kannattamattomuuden vuoksi mainittujen instrumenttien haltijat eivät ole saaneet tällaisia maksuja. Lisäksi osinkoja ja kuponkimaksuja tullaan rajoittamaan. Tämän vuoksi komissio katsoo instrumenttien haltijoiden vastuunjaon olleen riittävää. |
| --- | --- |

(137)

Komissio toteaa myös, että monet hybridipääomainstrumentit, kuten myös osakkuuspääomainstrumentit, tuottavat osinkoa tai kuponkimaksuja ainoastaan mahdollisesta voitosta. Pankin viime vuosien kannattamattomuuden vuoksi mainittujen instrumenttien haltijat eivät ole saaneet tällaisia maksuja. Lisäksi osinkoja ja kuponkimaksuja tullaan rajoittamaan. Tämän vuoksi komissio katsoo instrumenttien haltijoiden vastuunjaon olleen riittävää.

| (138) | Edellä selostetuista syistä komissio päättelee HGAA:n likvidaatiosuunnitelman vastuunjaon olevan riittävä. |
| --- | --- |

(138)

Edellä selostetuista syistä komissio päättelee HGAA:n likvidaatiosuunnitelman vastuunjaon olevan riittävä.

Kilpailun vääristymisen rajoittaminen

| (139) | Rakenneuudistustiedonannon 4 osa edellyttää rakenneuudistussuunnitelman sisältävän toimenpiteitä, jotka rajoittavat kilpailun vääristymistä. Näiden toimenpiteiden on oltava räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tuensaaja rakenneuudistuksen jälkeen toimii. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on tarpeen varmistaa, että ne yksiköt, jotka jatkavat markkinoilla toimimista ennen lopullista myyntiään, eivät käytä saamiaan valtion varoja tavalla, josta on kilpailijoille haittaa, ja etteivät ne toimi kilpailua vääristävällä tavalla. |
| --- | --- |

(139)

Rakenneuudistustiedonannon 4 osa edellyttää rakenneuudistussuunnitelman sisältävän toimenpiteitä, jotka rajoittavat kilpailun vääristymistä. Näiden toimenpiteiden on oltava räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tuensaaja rakenneuudistuksen jälkeen toimii. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on tarpeen varmistaa, että ne yksiköt, jotka jatkavat markkinoilla toimimista ennen lopullista myyntiään, eivät käytä saamiaan valtion varoja tavalla, josta on kilpailijoille haittaa, ja etteivät ne toimi kilpailua vääristävällä tavalla.

| (140) | Tätä tarkoitusta varten Itävalta sitoutuu liitteen 4 osassa mainittuihin liiketoiminnan rajoituksiin, jotka varmistavat, että toiminnassa olevien yksiköiden olemassaolosta ja toiminnasta johtuva kilpailun vääristyminen pysyy mahdollisimman vähäisenä, kunnes kyseiset yksiköt myydään. |
| --- | --- |

(140)

Tätä tarkoitusta varten Itävalta sitoutuu liitteen 4 osassa mainittuihin liiketoiminnan rajoituksiin, jotka varmistavat, että toiminnassa olevien yksiköiden olemassaolosta ja toiminnasta johtuva kilpailun vääristyminen pysyy mahdollisimman vähäisenä, kunnes kyseiset yksiköt myydään.

| (141) | Kilpailutoimenpiteiden luonne ja muoto riippuu kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja tuen myöntämisen ehdoista ja olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja tulee toimimaan. |
| --- | --- |

(141)

Kilpailutoimenpiteiden luonne ja muoto riippuu kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja tuen myöntämisen ehdoista ja olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja tulee toimimaan.

| (142) | Komissio muistuttaa, että HGAA:n saama valtiontuen määrä on 3,15 miljardia euroa pääomina ja omaisuuserien takauksina ja 1,35 miljardia euroa maksuvalmiustakauksina. Lisäksi HGAA saattaa saada valtiolta lakkauttamisprosessia varten lisätukea jopa 5,4 miljardia euroa pääoman ja 3,3 miljardia euroa maksuvalmiuden muodossa. |
| --- | --- |

(142)

Komissio muistuttaa, että HGAA:n saama valtiontuen määrä on 3,15 miljardia euroa pääomina ja omaisuuserien takauksina ja 1,35 miljardia euroa maksuvalmiustakauksina. Lisäksi HGAA saattaa saada valtiolta lakkauttamisprosessia varten lisätukea jopa 5,4 miljardia euroa pääoman ja 3,3 miljardia euroa maksuvalmiuden muodossa.

| (143) | Tuen kokonaismäärä pääomina ja omaisuuserien takauksena nousisi 8,55 miljardiin euroon, joka vastaa noin 26:ta prosenttia HGAA:n riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008 (32,8 miljardia euroa). Myönnetyn tuen määrä on näin ollen erittäin merkittävä ja asianmukaisia toimenpiteitä edellyttävä. |
| --- | --- |

(143)

Tuen kokonaismäärä pääomina ja omaisuuserien takauksena nousisi 8,55 miljardiin euroon, joka vastaa noin 26:ta prosenttia HGAA:n riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008 (32,8 miljardia euroa). Myönnetyn tuen määrä on näin ollen erittäin merkittävä ja asianmukaisia toimenpiteitä edellyttävä.

| (144) | Rakenneuudistustiedonannon 35 kohdassa edellytetään, että rakenteellisten toimenpiteiden, kuten luovutusten, olisi suosittava kilpailijoiden pääsyä markkinoille samalla, kun poistumisprosessin annetaan edetä asianmukaisessa taloudellista vakautta ylläpitävässä ajassa. |
| --- | --- |

(144)

Rakenneuudistustiedonannon 35 kohdassa edellytetään, että rakenteellisten toimenpiteiden, kuten luovutusten, olisi suosittava kilpailijoiden pääsyä markkinoille samalla, kun poistumisprosessin annetaan edetä asianmukaisessa taloudellista vakautta ylläpitävässä ajassa.

| (145) | Komissio toteaa, että likvidaatiosuunnitelma edellyttää järjestelmällistä lopettamista, jossa HGAA:n olemassaolo markkinoilla aktiivisena taloudellisena toimijana lakkaa 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, minkä jälkeen se ainoastaan lopettaa ne toiminnot, joita ei mainittuun ajankohtaan mennessä ole myyty. |
| --- | --- |

(145)

Komissio toteaa, että likvidaatiosuunnitelma edellyttää järjestelmällistä lopettamista, jossa HGAA:n olemassaolo markkinoilla aktiivisena taloudellisena toimijana lakkaa 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä, minkä jälkeen se ainoastaan lopettaa ne toiminnot, joita ei mainittuun ajankohtaan mennessä ole myyty.

| (146) | Mitä tulee Kaakkois-Euroopan yksiköiden toiminnan jatkumiseen niiden myyntiin asti, Itävalta on antanut useita sitoumuksia, jotka liittyvät yksiköiden harjoittamaan uuteen liiketoimintaan, tavoitteenaan välttää mahdollinen kilpailun vääristyminen ajanjaksolla ennen myyntiä. |
| --- | --- |

(146)

Mitä tulee Kaakkois-Euroopan yksiköiden toiminnan jatkumiseen niiden myyntiin asti, Itävalta on antanut useita sitoumuksia, jotka liittyvät yksiköiden harjoittamaan uuteen liiketoimintaan, tavoitteenaan välttää mahdollinen kilpailun vääristyminen ajanjaksolla ennen myyntiä.

| (147) | Komissio suhtautuu erityisen positiivisesti niihin uuden liiketoiminnan rajoituksiin, joihin Itävalta ja HGAA sitoutuvat: Riski- ja rahoituskulujen jälkeen uuden liiketoiminnan vuotuisen minimituoton olisi oltava [...] prosenttia. Tämä uudelle liiketoiminnalle asetettu minimituotto varmistaa, etteivät taloudelliset yksiköt harjoita kilpailunvastaista hintapolitiikkaa samalla, kun ne myötävaikuttavat omaan pitkän aikavälin kannattavuuteensa. Samassa hengessä pankki sitoutuu uuden liiketoiminnan maturiteettien rajoittamiseen niin, että maturiteetin siirron myötävaikutus kannattavuuteen on rajoittunutta. [...] (44) [...]. [...] osalta Itävalta on antanut lisäsitoumuksen rajoittaa [...] kauppaa asiakkaisiin, joiden luottoluokitus on [...] tai tätä korkeampi. Kokonaisvolyymi ei myöskään tule ylittämään [...] euroa. Tämä sitoumus vähentää valuuttadevalvaatioon liittyviä riskejä ja rajoittaa volyymia, jolla pankki voi kyseisellä markkinasegmentillä toimia. Lyhyesti rajoitukset siis palvelevat sekä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamista että kyseessä olevien taloudellisten yksiköiden kilpailukyvyn rajoittamista. |
| --- | --- |

(147)

Komissio suhtautuu erityisen positiivisesti niihin uuden liiketoiminnan rajoituksiin, joihin Itävalta ja HGAA sitoutuvat: Riski- ja rahoituskulujen jälkeen uuden liiketoiminnan vuotuisen minimituoton olisi oltava [...] prosenttia. Tämä uudelle liiketoiminnalle asetettu minimituotto varmistaa, etteivät taloudelliset yksiköt harjoita kilpailunvastaista hintapolitiikkaa samalla, kun ne myötävaikuttavat omaan pitkän aikavälin kannattavuuteensa. Samassa hengessä pankki sitoutuu uuden liiketoiminnan maturiteettien rajoittamiseen niin, että maturiteetin siirron myötävaikutus kannattavuuteen on rajoittunutta. [...] (44) [...]. [...] osalta Itävalta on antanut lisäsitoumuksen rajoittaa [...] kauppaa asiakkaisiin, joiden luottoluokitus on [...] tai tätä korkeampi. Kokonaisvolyymi ei myöskään tule ylittämään [...] euroa. Tämä sitoumus vähentää valuuttadevalvaatioon liittyviä riskejä ja rajoittaa volyymia, jolla pankki voi kyseisellä markkinasegmentillä toimia. Lyhyesti rajoitukset siis palvelevat sekä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamista että kyseessä olevien taloudellisten yksiköiden kilpailukyvyn rajoittamista.

| (148) | Komissio suhtautuu myönteisesti myös sitoumuksiin, jotka koskevat tehokkaampaa riskienhallintaa, erityisesti sellaisiin, jotka liittyvät kaikkien yli [...] euron suuruisten riskien vuosittaiseen uudelleenluokitukseen sekä sitoumukseen, jonka mukaan pankki ryhtyy vähittäis- ja julkisyhteisöjen rahoituksen osalta liiketoimiin ainoastaan asiakkaiden kanssa, joiden luottoluokitus on vähintään [...] (45). Edellä mainituilla sitoumuksilla varmistetaan se, että liiketoimintaa harjoitetaan varovaisesti ja että vaikutuksen alaiset yksiköt tulevat pidättäytymään riskialttiista liiketoimintastrategiasta. Liiketoimintaa tullaan harjoittamaan niin, että kannattavuusvaatimukset tasapainotetaan tarpeellisen riskienhallintapolitiikan kanssa. Samanaikaisesti sitoumukset estävät aggressiiviset markkinoiden laajentamisstrategiat. |
| --- | --- |

(148)

Komissio suhtautuu myönteisesti myös sitoumuksiin, jotka koskevat tehokkaampaa riskienhallintaa, erityisesti sellaisiin, jotka liittyvät kaikkien yli [...] euron suuruisten riskien vuosittaiseen uudelleenluokitukseen sekä sitoumukseen, jonka mukaan pankki ryhtyy vähittäis- ja julkisyhteisöjen rahoituksen osalta liiketoimiin ainoastaan asiakkaiden kanssa, joiden luottoluokitus on vähintään [...] (45). Edellä mainituilla sitoumuksilla varmistetaan se, että liiketoimintaa harjoitetaan varovaisesti ja että vaikutuksen alaiset yksiköt tulevat pidättäytymään riskialttiista liiketoimintastrategiasta. Liiketoimintaa tullaan harjoittamaan niin, että kannattavuusvaatimukset tasapainotetaan tarpeellisen riskienhallintapolitiikan kanssa. Samanaikaisesti sitoumukset estävät aggressiiviset markkinoiden laajentamisstrategiat.

| (149) | Komissio suhtautuu myönteisesti johdanto-osan 147 ja 148 kappaleessa mainittujen sitoumusten kahtalaiseen tavoitteeseen. Sen lisäksi, että ne edistävät liiketoiminnan myyntikelpoisuutta estämällä liian riskialttiin liiketoiminnan harjoittamisen, ne vähentävät kilpailun vääristymistä rajoittamalla aggressiivista käyttäytymistä ja näin ollen uutta liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(149)

Komissio suhtautuu myönteisesti johdanto-osan 147 ja 148 kappaleessa mainittujen sitoumusten kahtalaiseen tavoitteeseen. Sen lisäksi, että ne edistävät liiketoiminnan myyntikelpoisuutta estämällä liian riskialttiin liiketoiminnan harjoittamisen, ne vähentävät kilpailun vääristymistä rajoittamalla aggressiivista käyttäytymistä ja näin ollen uutta liiketoimintaa.

| (150) | Likvidaatiosuunnitelman mukaan kaikki HGAA:n toiminnassa olevat osat joko lakkautetaan tai myydään. Itävalta on antanut vahvan sitoumuksen HBA:n ja Kaakkois-Euroopan verkoston myynnille (osina tai kokonaisuutena) mainitsemalla, että myynti on suoritettava 30 päivään kesäkuuta 2014 (HBA:n osalta) ja 30 päivään kesäkuuta 2015 (Kaakkois-Euroopan verkosto) mennessä. Kaiken uuden liiketoiminnan on viimeksi mainitun päivämäärän jälkeen loputtava. HGAA poistuu markkinoilta sen takia, että kaikki toiminta on alasajossa tai myyty kolmansille osapuolille läpinäkyvällä tavalla. Tämän vuoksi HGAA:n myynti-/lopetusprosessi edistää tuesta johtuvan kilpailun vääristämisen rajoittamista merkittävästi, koska HGAA sellaisenaan häviää markkinoilta. |
| --- | --- |

(150)

Likvidaatiosuunnitelman mukaan kaikki HGAA:n toiminnassa olevat osat joko lakkautetaan tai myydään. Itävalta on antanut vahvan sitoumuksen HBA:n ja Kaakkois-Euroopan verkoston myynnille (osina tai kokonaisuutena) mainitsemalla, että myynti on suoritettava 30 päivään kesäkuuta 2014 (HBA:n osalta) ja 30 päivään kesäkuuta 2015 (Kaakkois-Euroopan verkosto) mennessä. Kaiken uuden liiketoiminnan on viimeksi mainitun päivämäärän jälkeen loputtava. HGAA poistuu markkinoilta sen takia, että kaikki toiminta on alasajossa tai myyty kolmansille osapuolille läpinäkyvällä tavalla. Tämän vuoksi HGAA:n myynti-/lopetusprosessi edistää tuesta johtuvan kilpailun vääristämisen rajoittamista merkittävästi, koska HGAA sellaisenaan häviää markkinoilta.

| (151) | Komission näkökannan mukaan rahoitusmarkkinoilla ja erityisesti Kaakkois-Euroopan rahoitusmarkkinoilla jatkuva herkkä tilanne oikeuttaa Kaakkois-Euroopan yksiköiden myynnin määräajan jatkumaan 30 päivään kesäkuuta 2015 asti. Se toteaa, että Itävallan toiminnot on jo myyty, ja vaikkei tämä kauppa toteutuisikaan 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä, myös kyseessä olevat toiminnot lakkautettaisiin. |
| --- | --- |

(151)

Komission näkökannan mukaan rahoitusmarkkinoilla ja erityisesti Kaakkois-Euroopan rahoitusmarkkinoilla jatkuva herkkä tilanne oikeuttaa Kaakkois-Euroopan yksiköiden myynnin määräajan jatkumaan 30 päivään kesäkuuta 2015 asti. Se toteaa, että Itävallan toiminnot on jo myyty, ja vaikkei tämä kauppa toteutuisikaan 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä, myös kyseessä olevat toiminnot lakkautettaisiin.

| (152) | Yleisellä tasolla komissio toteaa, että jäljellä oleva taseen suuruus ja HGAA:n riskipainotteiset omaisuuserät supistuvat noin 85 prosenttia vuoteen 2017 mennessä (mikäli myynti onnistuu suunnitelmien mukaisesti). |
| --- | --- |

(152)

Yleisellä tasolla komissio toteaa, että jäljellä oleva taseen suuruus ja HGAA:n riskipainotteiset omaisuuserät supistuvat noin 85 prosenttia vuoteen 2017 mennessä (mikäli myynti onnistuu suunnitelmien mukaisesti).

| (153) | Näiden kauaskantoisten toimenpiteiden lisäksi komissio huomioi valtiontuen mainostamista koskevan kiellon ja aggressiivisen kaupallisen toiminnan kiellon, joihin Itävalta on sitoutunut. Komissio suhtautuu myönteisesti myös hankintakieltoon, jolla varmistetaan, ettei valtiontukea käytetä kilpailijoiden valtaamiseen, vaan sen käyttötarkoitukseen eli likvidaatioprosessin rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(153)

Näiden kauaskantoisten toimenpiteiden lisäksi komissio huomioi valtiontuen mainostamista koskevan kiellon ja aggressiivisen kaupallisen toiminnan kiellon, joihin Itävalta on sitoutunut. Komissio suhtautuu myönteisesti myös hankintakieltoon, jolla varmistetaan, ettei valtiontukea käytetä kilpailijoiden valtaamiseen, vaan sen käyttötarkoitukseen eli likvidaatioprosessin rahoittamiseen.

| (154) | Komission mielestä Itävallan joulukuun 2012 pelastamispäätöksen puitteissa antamien sitoumusten noudattaminen vain osittain on valitettavaa. Komissio kuitenkin katsoo, että pankin täysimittainen hajottaminen ja likvidaatio korvaavat joidenkin kyseessä olevien sitoumusten rikkomista sen rajoitetun ajanjakson ajan, jolloin rikkomista tapahtui. |
| --- | --- |

(154)

Komission mielestä Itävallan joulukuun 2012 pelastamispäätöksen puitteissa antamien sitoumusten noudattaminen vain osittain on valitettavaa. Komissio kuitenkin katsoo, että pankin täysimittainen hajottaminen ja likvidaatio korvaavat joidenkin kyseessä olevien sitoumusten rikkomista sen rajoitetun ajanjakson ajan, jolloin rikkomista tapahtui.

| (155) | Ottaen huomioon sitoumukset sekä johdanto-osan 122–138 kappaleessa esitetyn oman osallistumisen ja vastuunjaon asianmukaisuuden komissio katsoo kilpailun vääristymisen rajoittamiseen käytettävien suojakeinojen olevan riittäviä HGAA:lle myönnetyn tuen suuruudesta huolimatta. |
| --- | --- |

(155)

Ottaen huomioon sitoumukset sekä johdanto-osan 122–138 kappaleessa esitetyn oman osallistumisen ja vastuunjaon asianmukaisuuden komissio katsoo kilpailun vääristymisen rajoittamiseen käytettävien suojakeinojen olevan riittäviä HGAA:lle myönnetyn tuen suuruudesta huolimatta.

PÄÄTELMÄT

| (156) | Itävallan antamien sitoumusten valossa komissio päättelee, että lopettamisstrategia on rakenneuudistustiedonannon mukainen, että likvidaatiotuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja että kilpailun vääristyminen on minimoitu. Näin ollen likvidaatiotuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(156)

Itävallan antamien sitoumusten valossa komissio päättelee, että lopettamisstrategia on rakenneuudistustiedonannon mukainen, että likvidaatiotuki on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään ja että kilpailun vääristyminen on minimoitu. Näin ollen likvidaatiotuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Seuraavat toimenpiteet ovat valtiontukea:

| a) | pääomapohjan vahvistaminen 900 miljoonalla eurolla pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella; |
| --- | --- |

a)

pääomapohjan vahvistaminen 900 miljoonalla eurolla pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella;

| b) | pääomapohjan vahvistaminen 450 miljoonalla eurolla pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella; |
| --- | --- |

b)

pääomapohjan vahvistaminen 450 miljoonalla eurolla pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella;

| c) | 1,35 miljardin euron takaukset pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella; |
| --- | --- |

c)

1,35 miljardin euron takaukset pankkeja koskevan hätäapuohjelman perusteella;

| d) | 100 miljoonan euron omaisuuserien takaus; |
| --- | --- |

d)

100 miljoonan euron omaisuuserien takaus;

| e) | 200 miljoonan euron omaisuuserien takaus; |
| --- | --- |

e)

200 miljoonan euron omaisuuserien takaus;

| f) | pääomapohjan vahvistaminen 500 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

f)

pääomapohjan vahvistaminen 500 miljoonalla eurolla;

| g) | nimellisarvoltaan 1 miljardin euron valtiontakaus toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille; |
| --- | --- |

g)

nimellisarvoltaan 1 miljardin euron valtiontakaus toissijaisille Tier 2 -pääomainstrumenteille;

| h) | enintään 5,4 miljardia euroa ehdollista pääomaa HGAA:n likvidaatiota varten; |
| --- | --- |

h)

enintään 5,4 miljardia euroa ehdollista pääomaa HGAA:n likvidaatiota varten;

| i) | enintään 3,3 miljardia euroa ehdollista maksuvalmiustukea. |
| --- | --- |

i)

enintään 3,3 miljardia euroa ehdollista maksuvalmiustukea.

2.   Liitteessä eritellyt sitoumukset huomioon ottaen 1 kohdassa mainittu tuki soveltuu sisämarkkinoille.

2 artikla

Itävallan on varmistettava, että 29 päivänä kesäkuuta 2013 esitetty ja 27 päivänä elokuuta 2013 täydennetty likvidaatiosuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan, liitteessä eritellyt sitoumukset mukaan lukien.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 85, 31.3.2010, s. 21; EUVL C 266, 1.10.2010, s. 5; EUVL C 59, 28.2.2013, s. 34.

1

(2)  Partizipationskapital-osakkuuspääomalla ei ole äänivaltaa.

2

Partizipationskapital

(3)  Ohjelma oli hyväksytty komission 9 päivänä joulukuuta 2008 antamalla päätöksellä asiassa N 557/2008, EUVL C 3, 8.1.2009, s. 2, Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich.

3

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(4)  EUVL C 134, 13.6.2009, s. 31.

4

(5)  EUVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  EUVL 85, 31.3.2010, s. 21.

6

(7)  EUVL C 266, 1.10.2010, s. 5.

7

(8)  EUVL C 31, 4.2.2012, s. 13.

8

(9)  Jäljempänä ’asia SA.32554 (09/C)’, ’Hypo Group Alpe Adrialle myönnetty rakenneuudistustuki’.

9

(10)  EUVL C 59, 28.2.2013, s. 34.

10

(11)  Toistaiseksi julkaisematon.

11

(12)  Toistaiseksi julkaisematon.

12

(13)  Katso johdanto-osan (4) kappale ja joulukuun 2009 pelastamispäätös.

13

(14)  Yhtiöt Norica ja HBInt Credit Management (CM), joista ulkopuolisilla sijoittajilla on 49 prosentin omistusosuus, ovat myös lakkautusprosessissa.

14

(15)  Luottamuksellinen tieto

15

(16)  Itävallan suorittama HGAA:n pelastaminen näiden ehtojen mukaisesti merkitsi sitä, että BayernLB:n piti tehdä alaskirjaus HGAA:n koko 2,3 miljardin euron suuruisesta kirjanpitoarvosta ja luopua jo toimitetusta 825 miljoonan euron rahoituksesta johtuvista saatavistaan HGAA:lta.

16

(17)  HGAA on sillä välin lakannut maksamasta korkoa ja pääomaa joidenkin BayernLB:n myöntämien lainojen osalta Itävallan omia varoja säätelevää lakia (Eigenkapitalersatzgesetz) koskevan tulkintansa perusteella. BayernLB on kiistänyt tämän päätöksen ja pannut vireille oikeudenkäynnin tavoitteenaan varmistaa lainojen ja niiden korkojen takaisinmaksu alkuperäisen sopimuksen mukaisesti. [...].

17

(Eigenkapitalersatzgesetz

(18)  Ilmoitus EU:lle – Muokattu rakenneuudistussuunnitelma, Klagenfurt am Wörthersee, 29.6.2013.

18

(19)  Suunnitelman mukaan Kaakkois-Euroopan yksiköistä voidaan tehdä itsenäisesti toimivia yksiköitä joko luomalla juridisesti itsenäinen holdingyhtiö Kaakkois-Eurooppaan tai irrottamalla osia HBInt:stä (jälleenrahoitustoiminta mukaan lukien).

19

(20)  Mikäli sopimusta ei tehdä tämänhetkisten odotusten mukaisesti, HGAA jatkaa HBA:n myyntiyrityksiä 30 päivään kesäkuuta 2014 saakka. Jos myynti ei tuohon päivämäärään mennessä ole mahdollinen, HBA siirretään lakkautettavaan yksikköön.

20

(21)  Katso liitteen IV osa, 3.2.2 kohta.

21

(22)  [...] on toteutettava liitteen sisältämän sitoumusluettelon V osan 3.4 kohdassa esitetyn [...] mukaan. Varmistaakseen [...] jälleenrahoituksen omin varoin HBI voi [...], jos talletusten laskun estäminen [...] alle tai tällaisen laskun kompensoiminen tulee tarpeelliseksi.

22

(23)  Katso alaviite 14.

23

(24)  Kuten alaviitteessä 16 mainitaan, [...].

24

(25)  Katso esimerkiksi vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 92 kappale; joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 66 kappale; vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 31–39 kappale; heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 39–43 kappale; joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 37 kappale.

25

(26)  Katso esimerkiksi vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 31 kappale; heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 40 kappale.

26

(27)  Katso esimerkiksi vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 39 kappale.

27

(28)  Katso joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 65 kappale.

28

(29)  Katso esimerkiksi vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 34 ja 38 kappaleet.

29

(30)  Katso esimerkiksi joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 66 kappale, vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 35 ja 37 kappaleet ja heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 43 kappale.

30

(31)  Katso esimerkiksi vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 36 kappale.

31

(32)  Katso vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 102 kappale.

32

(33)  Katso joulukuun 2009 pelastamispäätöksen johdanto-osan 67 kappale.

33

(34)  Katso vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 98 kappale.

34

(35)  Katso vuoden 2009 menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 98 kappale; vuoden 2010 jatkamispäätöksen johdanto-osan 42 kappale.

35

(36)  Katso heinäkuun 2011 pelastamispäätöksen johdanto-osan 44 kappale; joulukuun 2012 pelastamispäätöksen johdanto-osan 38 kappale.

36

(37)  Korvattu komission 5 päivänä helmikuuta 2013 samalla asiatunnuksella antamalla päätöksellä; toistaiseksi julkaisematon.

37

(38)  Rekisteröity asiaksi T-427/12.

38

(39)  EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1, katso erityisesti 6 kohta.

39

(40)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

40

(41)  Katso rakenneuudistustiedonannon 20 kohta ja komission tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, jäljempänä ’pankkitiedonanto’, 49 kohta, EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8.

41

(42)  Katso yhdistetyt asiat T-415/05, T-416/05 ja T-423/05 Helleenien tasavalta ym. vastaan Euroopan komissio, tuomio 13.9.2010, Kok. I-4749,135 kohta.

42

Helleenien tasavalta ym. vastaan Euroopan komissio,

(43)  Komissio huomioi positiivisena seikkana sen, että Itävalta sitoutuu varmistamaan, että lainojen ja talletusten suhde niiden yksikköjen kohdalla, joita ei ole merkitty lakkautettaviksi, sovitetaan onnistuneeseen myyntiin joko luottoprosessia ohjaamalla tai lainojen ja talletusten suhdetta synteettisesti tai tehokkaasti vähentämällä; katso sitoumusosan III osan 4.1.8 kohta.

43

(44)  [...].

44

(45)  Tämä liittyy yksivuotiseen luottotappioiden todennäköisyyteen, joka on [...] prosenttia tai vähemmän.

45

---

LIITE

Alustavat huomiot

Seuraavat sitoumukset ovat Itävallan yksinomaan Euroopan komissiolle, jäljempänä ’komissio’, antamia ja osoittamia ja ainoastaan asiaa SA.32554 (ex C 16/2009) koskevia. Kolmansilla osapuolilla ei ole oikeutta laskea mainittujen sitoumusten varaan esittäessään Itävallan ja/tai Hypo Alpe Adria -konserniin kuuluvien luottolaitosten (jäljempänä ”HGAA”) toimiin perustuvia vaateita.

Itävallan komissiolle 30 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä kirjeessä antamat sitoumukset, jotka eritellään komission 5 päivänä joulukuuta 2012 päivätyn hyväksymispäätöksen (C(2012) 9255 lopullinen) liitteessä, korvataan B.III.3 osassa ja B.III.4 osassa eritellyillä sitoumuksilla.

Ellei jäljempänä toisin mainita, kaikkia sitoumuksia sovelletaan kuhunkin B.II.1 osassa mainittuun toiminnassa olevaan yksikköön ainoastaan siihen asti, kunnes kyseessä oleva yksikkö on jälleenyksityistetty B.IV.3 osan mukaisesti.

Sitoumukset

I.   Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen; valvonnasta vastaava toimitsija

Itävalta varmistaa, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan täysimittaisesti asiaankuuluvien määräaikojen kuluessa. Itävalta sitoutuu siihen, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista ja sitoumusten täyttämistä valvoo valvonnasta vastaava toimitsija. Valvonnasta vastaavan toimitsijan nimittämisen ja erottamisen sekä tehtävien ja velvollisuuksien suorittamisen on tapahduttava C osassa eriteltyjen menettelytapojen mukaisesti.

II.   Määritelmät

1.   Toiminnassa olevat yksiköt

B.IV.3 osan mukaisesti jälleenyksityistettävät ”toiminnassa olevat yksiköt” koostuvat seuraavista yhtiöistä (mukaan lukien kussakin tapauksessa niiden yksinomaisessa hallinnassa joko suoraan tai välillisesti olevat yhtiöt):

1.1   HBA

Hypo Alpe-Adria Bank AG, Klagenfurt, Itävalta, jäljempänä ’HBA’.

1.2   Kaakkois-Eurooppa/Kaakkois-Euroopan verkosto

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenia, jäljempänä ’HBS’. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenia, jäljempänä ’HBS’.

| — | Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenia, jäljempänä ’HLS’, tai sen juridinen HGAA:n sisäisessä rakenneuudistuksessa luotu seuraaja, mikäli se laitetaan myyntiin. Tämän yhtiön toiminta rajoittuu [...] ja [...] leasingtoimintaan. |
| --- | --- |

—

Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenia, jäljempänä ’HLS’, tai sen juridinen HGAA:n sisäisessä rakenneuudistuksessa luotu seuraaja, mikäli se laitetaan myyntiin. Tämän yhtiön toiminta rajoittuu [...] ja [...] leasingtoimintaan.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Kroatia, jäljempänä ’HBC’, ja sen tytäryhtiö Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Kroatia, jäljempänä ’HAALC’, jonka liiketoiminta rajoittuu [...]. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Kroatia, jäljempänä ’HBC’, ja sen tytäryhtiö Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Kroatia, jäljempänä ’HAALC’, jonka liiketoiminta rajoittuu [...].

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnia ja Hertsegovina, jäljempänä ’HBFBiH’. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosnia ja Hertsegovina, jäljempänä ’HBFBiH’.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Serbian tasavalta, jäljempänä ’HBRS’ ja sen tytäryhtiö Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serbian tasavalta, jäljempänä ’HLRS’, jonka liiketoiminta rajoittuu [...] leasingtoimintaan. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Serbian tasavalta, jäljempänä ’HBRS’ ja sen tytäryhtiö Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Serbian tasavalta, jäljempänä ’HLRS’, jonka liiketoiminta rajoittuu [...] leasingtoimintaan.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro, jäljempänä ’HBM’. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Montenegro, jäljempänä ’HBM’.

| — | Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrade, Serbia, jäljempänä ’HBSE’. |
| --- | --- |

—

Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Belgrade, Serbia, jäljempänä ’HBSE’.

2.   Lakkautettava osa

Lakkautettavassa osassa HGAA:n ja Hypo-Alpe-Adria Bank S.pA:n, jonka pääkonttori sijaitsee Italian Udinessa, jäljempänä ’HBI’, ei-strategiset toimialat ja salkut on lakkautettava rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti samalla, kun pääomaa suojellaan ja arvon alentuminen minimoidaan. Kaikki yhtiöt/yksiköt, joita ei nimenomaisesti luetella edellä II.1 osassa, kuuluvat lakkautettavaan osaan. Lakkautettava osa sisältää muun muassa:

2.1   Lakkautettavat osakkuudet

Ei-strategiset osakkuudet

2.2   Lakkautettavat rahoituslaitokset

| — | HBInt:n salkku ja HGAA:han jäävä tytäryhtiöihin (erityisesti Kaakkois-Eurooppa, HBI) liittyvä jälleenrahoitustoiminta |
| --- | --- |

—

HBInt:n salkku ja HGAA:han jäävä tytäryhtiöihin (erityisesti Kaakkois-Eurooppa, HBI) liittyvä jälleenrahoitustoiminta

| — | Yksittäisiin pankin tytäryhtiöihin (HBA, HBI, Kaakkois-Euroopan verkoston pankit) ja HLS:ään kuuluvat alasajossa siirretyt salkkujen osat. |
| --- | --- |

—

Yksittäisiin pankin tytäryhtiöihin (HBA, HBI, Kaakkois-Euroopan verkoston pankit) ja HLS:ään kuuluvat alasajossa siirretyt salkkujen osat.

| — | Lakkautettavat leasingyhtiöt (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE ja HLSE). |
| --- | --- |

—

Lakkautettavat leasingyhtiöt (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE ja HLSE).

| — | Yhtiöt, joissa on vähemmistöosuus (Credit Management, Norica). |
| --- | --- |

—

Yhtiöt, joissa on vähemmistöosuus (Credit Management, Norica).

2.3   HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank SpA, Udine, Italia, jäljempänä ’HBI’.

III.   Yleiset sitoumukset

1.   Varovaisen, terveen ja kestävän liiketoimintapolitiikan tavoittelu

Itävalta varmistaa, että HGAA noudattaa rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen kuluessa varovaista, tervettä ja kestävää liiketoimintapolitiikkaa, tarkistaa sisäisten kannusteohjelmiensa asianmukaisuuden lakisääteisten ja muiden määräysten mukaan ja varmistaa, etteivät sen kannusteohjelmat rohkaise sopimattomaan riskienottoon.

2.   Voittojen siirto

Itävalta varmistaa, että kukin toiminnassa oleva yksikkö (eli HBA ja Kaakkois-Euroopan verkosto) siirtää, jälleenyksityistämiseensä asti, mahdollisen vuotuisen voittonsa omistajilleen ainoastaan lain sallimassa laajuudessa sillä tavoin, ettei se saa yksikköä laiminlyömään sitä koskevaa voitonsiirron aikaan sovellettavaa säännöstenmukaista oman pääoman vaatimusta ja ettei se ole yhtiölle taloudellisesti epäsuotuisaa. Tämä sitoumus koskee soveltuvin osin myös välittäjäyhtiöitä (holdingyhtiöitä), HBI:tä siihen asti, kun sen alasajo on saatu päätökseen, ja HBInt:iä niin kauan kuin se on Itävallan hallinnoima.

3.   Oma osuus

Itävallan 30 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä kirjeessä ja komission 5 päivänä joulukuuta 2012 (C(2012) 9255 lopullinen) päivätyn hyväksymispäätöksen liitteen 11 kohdassa asetettu kuponkikielto korvataan seuraavalla sitoumuksella:

3.1   Ei osinko- ja kuponkimaksuja, joita laki ei edellytä

| 3.1.1 | Itävallan on varmistettava, ettei HGAA suorita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen kuluessa osinko- tai kuponkimaksuja Tier 1- ja Tier 2 -pääomainstrumenteistaan (mukaan lukien osakkeet, osakeomistukset, hybridipääoma ja lisäpääoma), jotka lasketaan liikkeeseen ennen lopullisen hyväksymispäätöksen voimaantuloa, ellei laki velvoita HGAA:ta tekemään toisin, jopa ennen varantojen vapauttamista, tai komission yksiköiden etukäteen antamalla suostumuksella. |
| --- | --- |

3.1.1

Itävallan on varmistettava, ettei HGAA suorita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen kuluessa osinko- tai kuponkimaksuja Tier 1- ja Tier 2 -pääomainstrumenteistaan (mukaan lukien osakkeet, osakeomistukset, hybridipääoma ja lisäpääoma), jotka lasketaan liikkeeseen ennen lopullisen hyväksymispäätöksen voimaantuloa, ellei laki velvoita HGAA:ta tekemään toisin, jopa ennen varantojen vapauttamista, tai komission yksiköiden etukäteen antamalla suostumuksella.

| 3.1.2 | Edellä mainittuihin pääomainstrumentteihin eivät sisälly Itävallan hallussa olevat pääomainstrumentit, osakkeet ja/tai osakeomistukset, ellei Itävallan hallussa olevien pääomainstrumenttien osinko- tai kuponkimaksuista seuraa velvollisuutta suorittaa maksuja myös kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

3.1.2

Edellä mainittuihin pääomainstrumentteihin eivät sisälly Itävallan hallussa olevat pääomainstrumentit, osakkeet ja/tai osakeomistukset, ellei Itävallan hallussa olevien pääomainstrumenttien osinko- tai kuponkimaksuista seuraa velvollisuutta suorittaa maksuja myös kolmansille osapuolille.

| 3.1.3 | Osinkokielto, joka mainitaan 3.1.1 kohdassa, ei koske osinkojen maksua niissä väliaikaisissa ”vähemmistöosuusyhtiöissä”, joilla ei ole mainontaa, [...] ja [...], (eli ne kaksi erillisyhtiötä, joista ulkopuoliset sijoittajat omistavat 49 prosentin osuuden; erillisyhtiöiden toiminta rajoittuu tiettyjen arvopapereiden hallintaan ja niistä saatavan tuoton maksamiseen HBInt:lle ja vähemmistöosakkuusyhtiöille osinkojen muodossa; katso rakenneuudistussuunnitelman 5.3.4 osa) jossa maksujen suorittamatta jättäminen johtaisi jonkin yhtiön lakkauttamiseen, jolla olisi haitallinen vaikutus HGAA:n kokonaispääomittamiseen. |
| --- | --- |

3.1.3

Osinkokielto, joka mainitaan 3.1.1 kohdassa, ei koske osinkojen maksua niissä väliaikaisissa ”vähemmistöosuusyhtiöissä”, joilla ei ole mainontaa, [...] ja [...], (eli ne kaksi erillisyhtiötä, joista ulkopuoliset sijoittajat omistavat 49 prosentin osuuden; erillisyhtiöiden toiminta rajoittuu tiettyjen arvopapereiden hallintaan ja niistä saatavan tuoton maksamiseen HBInt:lle ja vähemmistöosakkuusyhtiöille osinkojen muodossa; katso rakenneuudistussuunnitelman 5.3.4 osa) jossa maksujen suorittamatta jättäminen johtaisi jonkin yhtiön lakkauttamiseen, jolla olisi haitallinen vaikutus HGAA:n kokonaispääomittamiseen.

3.2   Ei pääomainstrumenttien irtisanomisia tai takaisinostoja, joita laki ei edellytä

| 3.2.1 | Itävalta varmistaa, ettei HGAA rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen kuluessa irtisano, takaisinosta tai muulla tavoin päätä edellä 3.1.1 kohdassa tarkoitettuja pääomainstrumentteja ennen niiden maturiteettia, ellei laki velvoita HGAA:ta niin tekemään, jopa ennen varaintojen vapauttamista, tai komission yksiköiden etukäteen antamalla suostumuksella. |
| --- | --- |

3.2.1

Itävalta varmistaa, ettei HGAA rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen kuluessa irtisano, takaisinosta tai muulla tavoin päätä edellä 3.1.1 kohdassa tarkoitettuja pääomainstrumentteja ennen niiden maturiteettia, ellei laki velvoita HGAA:ta niin tekemään, jopa ennen varaintojen vapauttamista, tai komission yksiköiden etukäteen antamalla suostumuksella.

| 3.2.2 | Komission yksiköiden etukäteen antamalla suostumuksella tämä ei koske pääomainstrumenttien irtisanomista, takaisinostoa tai muuta ennenaikaista päättämistä, jos:






  — | ne eivät johda HGAA:n säännöstenmukaisen oman pääoman pysyvään laskuun, ja |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Komission yksiköiden etukäteen antamalla suostumuksella tämä ei koske pääomainstrumenttien irtisanomista, takaisinostoa tai muuta ennenaikaista päättämistä, jos:

—

ne eivät johda HGAA:n säännöstenmukaisen oman pääoman pysyvään laskuun, ja

| — | HGAA:n ennenaikaisen päättymisen yhteydessä velkojille suorittamat maksut (esimerkiksi takaisinostohinta, korvaus) eivät ylitä instrumenttien päättymisen aikaista markkina-arvoa lisättynä, tarvittaessa:






  — | preemiolla, joka on enintään 10 prosenttia markkina-arvosta, ja/tai |
| --- | --- | --- |

—

HGAA:n ennenaikaisen päättymisen yhteydessä velkojille suorittamat maksut (esimerkiksi takaisinostohinta, korvaus) eivät ylitä instrumenttien päättymisen aikaista markkina-arvoa lisättynä, tarvittaessa:

—

preemiolla, joka on enintään 10 prosenttia markkina-arvosta, ja/tai

| — | maksulla, joka ei ylitä instrumentille sen alkuperäiseen maturiteettipäivään asti maksettavan koron diskontattua pääoma-arvoa. |
| --- | --- |

—

maksulla, joka ei ylitä instrumentille sen alkuperäiseen maturiteettipäivään asti maksettavan koron diskontattua pääoma-arvoa.

| 3.2.3 | Komission etukäteen antamalla suostumuksella markkina-arvon tarkka määrittäminen edellä mainitussa tarkoituksessa vastaa






  — | julkisen kaupankäynnin kohteena olevien instrumenttien osalta: instrumentin tai vertailukelpoisten instrumenttien keskihintaa kyseisten instrumenttien takaisinostotarjouksen julkistamista edeltävänä kuukautena; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Komission etukäteen antamalla suostumuksella markkina-arvon tarkka määrittäminen edellä mainitussa tarkoituksessa vastaa

—

julkisen kaupankäynnin kohteena olevien instrumenttien osalta: instrumentin tai vertailukelpoisten instrumenttien keskihintaa kyseisten instrumenttien takaisinostotarjouksen julkistamista edeltävänä kuukautena;

| — | muiden instrumenttien osalta: muulla soveltuvalla tavalla määritettyä ja riippumattoman kolmannen osapuolen instrumentin tai vertailukelpoisten instrumenttien arvostuksen avulla todentamaa arvoa. |
| --- | --- |

—

muiden instrumenttien osalta: muulla soveltuvalla tavalla määritettyä ja riippumattoman kolmannen osapuolen instrumentin tai vertailukelpoisten instrumenttien arvostuksen avulla todentamaa arvoa.

4.   Käyttäytymistä koskevat sitoumukset/uuteen liiketoimintaan sovellettavat rajoitukset

4.1   Marraskuun 30 päivänä 2013 päivättyjen sitoumusten korvaaminen (liite komission 5 päivänä joulukuuta 2012 päivättyyn hyväksymispäätökseen C(2012) 9255 final)

Itävallan 30 päivänä marraskuuta 2012 päivätyssä sitoumuskirjeessä komissiolle antamat sitoumukset, jotka eritellään komission 5 päivänä joulukuuta 2012 päivätyn hyväksymispäätöksen (C(2012) 9255 lopullinen) liitteessä, korvataan seuraavilla sitoumuksilla.

| 4.1.1 | HGAA rajoittaa uuden liiketoiminnan julkisyhteisöjen rahoituksen segmentissä enintään [...] ja yritysluottosopimuksissa enintään [...] maturiteetteihin, yksivuotisella [...] tai sitä pienemmällä luottotappioiden todennäköisyydellä sekä julkisyhteisöjen että yritysten rahoituksen osalta. Lisäksi kaikkien edellä mainittujen sopimusten, joiden maturiteetti on yli [...] yrityssegmentissä tulee olla [...] prosenttisesti vakuudellisia, kuten HGAA:n sisäisen luottoriskipolitiikan parametrit edellyttävät. Poikkeukset edellä mainittuihin rajoituksiin sallitaan, jos paikallinen sääntelyviranomainen vaatii tiettyjen instrumenttien hallussapitoa. Lisäksi edellä mainitut rajoitukset eivät koske Serbian tasavallan ja Bosnia ja Hertsegovinan federaation liikkeeseen laskemia valtionvekseleitä, joiden maksimijuoksuaika on [...], jos näiden arvopapereiden hankinta [...]. |
| --- | --- |

4.1.1

HGAA rajoittaa uuden liiketoiminnan julkisyhteisöjen rahoituksen segmentissä enintään [...] ja yritysluottosopimuksissa enintään [...] maturiteetteihin, yksivuotisella [...] tai sitä pienemmällä luottotappioiden todennäköisyydellä sekä julkisyhteisöjen että yritysten rahoituksen osalta. Lisäksi kaikkien edellä mainittujen sopimusten, joiden maturiteetti on yli [...] yrityssegmentissä tulee olla [...] prosenttisesti vakuudellisia, kuten HGAA:n sisäisen luottoriskipolitiikan parametrit edellyttävät. Poikkeukset edellä mainittuihin rajoituksiin sallitaan, jos paikallinen sääntelyviranomainen vaatii tiettyjen instrumenttien hallussapitoa. Lisäksi edellä mainitut rajoitukset eivät koske Serbian tasavallan ja Bosnia ja Hertsegovinan federaation liikkeeseen laskemia valtionvekseleitä, joiden maksimijuoksuaika on [...], jos näiden arvopapereiden hankinta [...].

| 4.1.2 | HGAA tule jakamaan uusia kiinnelainoja ainoastaan [...] prosentin tai pienemmän prosentin luototusasteella. Uudet kiinnelainat, joiden maksimiluototusaste on [...] prosenttia, ovat sallittuja, jos kyseessä olevan asiakkaan velkojen suhde tuloihin – joka määritellään kuukausittaisena kokonaisvelvollisuuksien määränä HGAA:lle ja muille rahoituslaitoksille (paikallisten luottolaitosten välityksellä) jaettuna kuukausittaisella nettotulolla – on vähemmän tai yhtä kuin [...] prosenttia. Lisäksi uusien myönnettyjen kiinnelainojen tulee olla mahdollisen paikallisen kiinnelainoihin/arvopaperistamiseen sovellettavan lainsäädännön mukaan sopivia katekokonaisuuksiin sisällytettäväksi. |
| --- | --- |

4.1.2

HGAA tule jakamaan uusia kiinnelainoja ainoastaan [...] prosentin tai pienemmän prosentin luototusasteella. Uudet kiinnelainat, joiden maksimiluototusaste on [...] prosenttia, ovat sallittuja, jos kyseessä olevan asiakkaan velkojen suhde tuloihin – joka määritellään kuukausittaisena kokonaisvelvollisuuksien määränä HGAA:lle ja muille rahoituslaitoksille (paikallisten luottolaitosten välityksellä) jaettuna kuukausittaisella nettotulolla – on vähemmän tai yhtä kuin [...] prosenttia. Lisäksi uusien myönnettyjen kiinnelainojen tulee olla mahdollisen paikallisen kiinnelainoihin/arvopaperistamiseen sovellettavan lainsäädännön mukaan sopivia katekokonaisuuksiin sisällytettäväksi.

| 4.1.3 | Kunkin uuden sitoumuksen tai sopimuksen sisäisen rahoituskustannusmatriisin (4.2 osassa tarkoitetussa merkityksessä) tulee olla yhteismitallinen konttorin/tytäryhtiön rahoitustilanteen kanssa koko kautensa ajan. Vähimmillään tämän tulee olla: | EURIBOR 3 m + [...] prosenttia enintään [...] vuoden sitoumuksille, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Kunkin uuden sitoumuksen tai sopimuksen sisäisen rahoituskustannusmatriisin (4.2 osassa tarkoitetussa merkityksessä) tulee olla yhteismitallinen konttorin/tytäryhtiön rahoitustilanteen kanssa koko kautensa ajan. Vähimmillään tämän tulee olla:

EURIBOR 3 m + [...] prosenttia enintään [...] vuoden sitoumuksille,

| | EURIBOR 3 m + [...] prosenttia [...] vuoden sitoumuksille ([...]), |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] prosenttia [...] vuoden sitoumuksille ([...]),

| | EURIBOR 3 m + [...] prosenttia yli [...] vuoden sitoumuksille ([...]), |
| --- | --- |

EURIBOR 3 m + [...] prosenttia yli [...] vuoden sitoumuksille ([...]),

jota lisätään maissa, joiden vakavaraisuus on erityisen heikko [...]. Konserninlaajuisten julkisyhteisöjen rahoitusta ja yritysten rahoitusta koskevien rajoitusten (katso 4.1.1 osa) lisäksi kyseisissä maissa ei saa ryhtyä yli [...] vuoden sopimuksiin tai sitoumuksiin. Rahoituksen päälle laskettavia lisiä voidaan alentaa tapauksissa, joissa omaisuuserät täyttävät arvopaperistamiseen sovellettavat oikeudelliset ja omaisuuskriteerit ja joissa niitä on tarkoitus käyttää suoraan arvopaperistamiseen (esimerkiksi kiinnelainoihin, rahoitusleasingsopimuksiin, pk-yritysten lainoihin ja julkisyhteisöjen rahoitukseen) toimitsijan todentaman vakuuden pohjalta ([...]–[...] peruspistettä vakuuden määrän mukaan, [...] peruspistettä ylivakuudelle).

| 4.1.4 | Kun asianmukainen rahoituskululaskelma (4.1.3 osan mukaisesti) ja riskilaskelma (kattamattomasta määrästä odotettavissa olevan tappion kokonaismäärä vakuuteen sovellettavan [...] prosentin lisävähennyksen (haircut) jälkeen) on suoritettu, tulee varmistaa vähintään [...] prosentin vuotuinen tuotto uuden luottosopimuksen pääomalle (laskelmissa voidaan huomioida palkkiot). Komissio voi poistaa [...] prosentin riskikulujen laskemista koskevan lisävähennysvaatimuksen, kun toimitsija on antanut perustellun lausunnon pankin olemassa olevan vakuuksien arvioimisjärjestelmän asianmukaisuudesta ja sen jo sisältämistä asianmukaisista lisävähennyksistä. |
| --- | --- |

4.1.4

Kun asianmukainen rahoituskululaskelma (4.1.3 osan mukaisesti) ja riskilaskelma (kattamattomasta määrästä odotettavissa olevan tappion kokonaismäärä vakuuteen sovellettavan [...] prosentin lisävähennyksen (haircut) jälkeen) on suoritettu, tulee varmistaa vähintään [...] prosentin vuotuinen tuotto uuden luottosopimuksen pääomalle (laskelmissa voidaan huomioida palkkiot). Komissio voi poistaa [...] prosentin riskikulujen laskemista koskevan lisävähennysvaatimuksen, kun toimitsija on antanut perustellun lausunnon pankin olemassa olevan vakuuksien arvioimisjärjestelmän asianmukaisuudesta ja sen jo sisältämistä asianmukaisista lisävähennyksistä.

| 4.1.5 | Edellisessä kohdassa tarkoitettu pääoman tuotto on periaatteessa laskettava kuhunkin lainaan kohdistettujen säännöstenmukaisten pääomavaatimusten perusteella. HGAA:n tällä hetkellä soveltama menetelmä tietyn lainan pääomavaatimusten laskemiseen perustuu kuitenkin taloudelliseen lähestymistapaan riskikululaskelman mukaisesti. Euroopan komissio voi antaa HGAA:lle luvan jatkaa taloudellisen lähestymistavan soveltamista tiettyjen lainojen pääomavaatimusten laskemiseen, i) kun toimitsija on todentanut menetelmän luotettavuuden ja ii) mikäli HGAA todistaa, että säännöstenmukaiseen [...] prosentin pääomavaatimukseen riittävä tuotto toteutuu sekä kohdesalkun että todellisen salkun tasolla. |
| --- | --- |

4.1.5

Edellisessä kohdassa tarkoitettu pääoman tuotto on periaatteessa laskettava kuhunkin lainaan kohdistettujen säännöstenmukaisten pääomavaatimusten perusteella. HGAA:n tällä hetkellä soveltama menetelmä tietyn lainan pääomavaatimusten laskemiseen perustuu kuitenkin taloudelliseen lähestymistapaan riskikululaskelman mukaisesti. Euroopan komissio voi antaa HGAA:lle luvan jatkaa taloudellisen lähestymistavan soveltamista tiettyjen lainojen pääomavaatimusten laskemiseen, i) kun toimitsija on todentanut menetelmän luotettavuuden ja ii) mikäli HGAA todistaa, että säännöstenmukaiseen [...] prosentin pääomavaatimukseen riittävä tuotto toteutuu sekä kohdesalkun että todellisen salkun tasolla.

| 4.1.6 | [...] voidaan antaa asiakkaalle ainoastaan siinä tapauksessa, että asiakkaalla on [...]. Poikkeukset tähän ovat:






  — | [...]; |
| --- | --- | --- |

4.1.6

[...] voidaan antaa asiakkaalle ainoastaan siinä tapauksessa, että asiakkaalla on [...]. Poikkeukset tähän ovat:

—

[...];

| — | [...] rajoitetaan nimelliseen [...] euron volyymin vuotuisesta uudesta liiketoiminnasta; jokaisella [...] myönnetyllä [...] tulee olla vähintään [...] luottoluokitus (HGAA:n sisäisen varjoluottoluokituksen mukaisesti). |
| --- | --- |

—

[...] rajoitetaan nimelliseen [...] euron volyymin vuotuisesta uudesta liiketoiminnasta; jokaisella [...] myönnetyllä [...] tulee olla vähintään [...] luottoluokitus (HGAA:n sisäisen varjoluottoluokituksen mukaisesti).

| 4.1.7 | HGAA varmistaa vuotuisen uudelleenluokituksen ja kokonaisvaltaisen taloudellisen dokumentaation seurannan, joka koskee kutakin asiakasta, jonka riski on suurempi kuin [...] euron ekvivalentti, joka vahvistetaan pääkonttorin riskienhallintatoiminnossa. |
| --- | --- |

4.1.7

HGAA varmistaa vuotuisen uudelleenluokituksen ja kokonaisvaltaisen taloudellisen dokumentaation seurannan, joka koskee kutakin asiakasta, jonka riski on suurempi kuin [...] euron ekvivalentti, joka vahvistetaan pääkonttorin riskienhallintatoiminnossa.

| 4.1.8 | Itävallan tasavalta sitoutuu varmistamaan, että toiminnassa olevien yksiköiden lainojen suhde talletuksiin sovitetaan onnistuneeseen myyntiin joko luottoprosessia ohjaamalla tai muita keinoja lainojen ja talletusten suhteen alentamiseksi (synteettisesti tai tosiasiallisesti) käyttäen. Itävallan tasavalta on tietoinen siitä, että 100 prosenttia korkeammat lainojen suhteet talletuksiin voivat estää yksikön onnistuneen myynnin. |
| --- | --- |

4.1.8

Itävallan tasavalta sitoutuu varmistamaan, että toiminnassa olevien yksiköiden lainojen suhde talletuksiin sovitetaan onnistuneeseen myyntiin joko luottoprosessia ohjaamalla tai muita keinoja lainojen ja talletusten suhteen alentamiseksi (synteettisesti tai tosiasiallisesti) käyttäen. Itävallan tasavalta on tietoinen siitä, että 100 prosenttia korkeammat lainojen suhteet talletuksiin voivat estää yksikön onnistuneen myynnin.

| 4.1.9 | HGAA tulee korvaamaan tai uudelleenkouluttamaan luotonantovirkailijoita ja asiakassuhteita hoitavia päälliköitä paikoissa/yksiköissä, joissa on havaittu puutteita luottoprosessissa tai joissa heikosti kannattavia luottoja on annettu. |
| --- | --- |

4.1.9

HGAA tulee korvaamaan tai uudelleenkouluttamaan luotonantovirkailijoita ja asiakassuhteita hoitavia päälliköitä paikoissa/yksiköissä, joissa on havaittu puutteita luottoprosessissa tai joissa heikosti kannattavia luottoja on annettu.

| 4.1.10 | HGAA ei tule hankkimaan osakeomistuksia yhtiöissä tai yhtiöiden osissa, jäljempänä ’osakeomistukset’, muutoin kuin seuraavissa tapauksissa. Komission etukäteen antaman suostumuksen nojalla HGAA voi hankkia osakeomistuksia erikoistapauksissa, joissa sen on ryhdyttävä kyseiseen hankintaan taloudellisen vakauden tai tehokkaan kilpailun ylläpitämiseksi tai turvaamiseksi. HGAA voi hankkia osakeomistuksia ilman komission etukäteen antamaa suostumusta, kun: i) hankintahinta on vähemmän kuin [...] prosenttia HGAA:n taseen loppusummasta komission päätöksen aikaan ja ii) HGAA:n koko rakenneuudistuskauden aikana (eli kunnes Kaakkois-Euroopan verkoston myynti on saatu päätökseen (katso IV jakso) maksamien hankintahintojen summa on vähemmän kuin [...] prosenttia HGAA:n taseen loppusummasta komission päätöksen aikaan. Hankintakielto ei koske HGAA:n tavanomaisen liiketoimintansa puitteissa hoitamia tai hankkimia osakeomistuksia, jotka liittyvät maksamatta jääneisiin lainoihin tai muihin vastaaviin pankkitoimintoihin. |
| --- | --- |

4.1.10

HGAA ei tule hankkimaan osakeomistuksia yhtiöissä tai yhtiöiden osissa, jäljempänä ’osakeomistukset’, muutoin kuin seuraavissa tapauksissa. Komission etukäteen antaman suostumuksen nojalla HGAA voi hankkia osakeomistuksia erikoistapauksissa, joissa sen on ryhdyttävä kyseiseen hankintaan taloudellisen vakauden tai tehokkaan kilpailun ylläpitämiseksi tai turvaamiseksi. HGAA voi hankkia osakeomistuksia ilman komission etukäteen antamaa suostumusta, kun: i) hankintahinta on vähemmän kuin [...] prosenttia HGAA:n taseen loppusummasta komission päätöksen aikaan ja ii) HGAA:n koko rakenneuudistuskauden aikana (eli kunnes Kaakkois-Euroopan verkoston myynti on saatu päätökseen (katso IV jakso) maksamien hankintahintojen summa on vähemmän kuin [...] prosenttia HGAA:n taseen loppusummasta komission päätöksen aikaan. Hankintakielto ei koske HGAA:n tavanomaisen liiketoimintansa puitteissa hoitamia tai hankkimia osakeomistuksia, jotka liittyvät maksamatta jääneisiin lainoihin tai muihin vastaaviin pankkitoimintoihin.

| 4.1.11 | HGAA ei tule käyttämään tukea myynninedistämistarkoituksiin. |
| --- | --- |

4.1.11

HGAA ei tule käyttämään tukea myynninedistämistarkoituksiin.

| 4.1.12 | Edellä mainittujen toimenpiteiden toteuttamista valvoo neljännesvuosittain ulkopuolinen valvonnasta vastaava toimitsija (katso C osa jäljempänä), joka raportoi komissiolle. |
| --- | --- |

4.1.12

Edellä mainittujen toimenpiteiden toteuttamista valvoo neljännesvuosittain ulkopuolinen valvonnasta vastaava toimitsija (katso C osa jäljempänä), joka raportoi komissiolle.

4.2   4.1.1–4.1.6 kohdan mukaisten sitoumusten laajuus (”Uuteen liiketoimintaan sovellettavat rajoitukset”)

Edellä 4.1.1–4.1.6 kohdassa eritellyt rajoitukset koskevat ainoastaan seuraavassa määriteltyä uutta liiketoimintaa:

4.2.1   Yritys-, julkisyhteisöjen rahoitus- ja vähittäissegmenttien määritelmät

Yritys- ja julkisyhteisöjen rahoitussegmentit vastaavat periaatteessa HGAA:n nykyisiä liiketoimintasegmenttien määritelmiä, seuraavin muutoksin:

| 4.2.1.1 | Yrityssegmentin määritelmä:
  yksityisomistuksessa olevat yritykset (paitsi rahoituslaitokset), jotka täyttävät seuraavat liikevaihtoa ja/tai riskejä koskevat kokoedellytykset:






  — | vuotuinen liikevaihto, joka on [...] euroa tai suurempi; tai |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Yrityssegmentin määritelmä:

yksityisomistuksessa olevat yritykset (paitsi rahoituslaitokset), jotka täyttävät seuraavat liikevaihtoa ja/tai riskejä koskevat kokoedellytykset:

—

vuotuinen liikevaihto, joka on [...] euroa tai suurempi; tai

| — | vähintään [...] euron bruttoriski, lukuun ottamatta Kroatiaa, jossa sovellettava raja on [...] euroa. HGAA:n tulee toimittaa toimitsijalle todisteet siitä, että tämänhetkinen yrityssegmentin vähittäissegmentistä Kroatiassa erottava riskiraja on todellakin [...] euroa ja että rajan muuttamiseen liittyvät kustannukset voisivat olla huomattavia. |
| --- | --- |

—

vähintään [...] euron bruttoriski, lukuun ottamatta Kroatiaa, jossa sovellettava raja on [...] euroa. HGAA:n tulee toimittaa toimitsijalle todisteet siitä, että tämänhetkinen yrityssegmentin vähittäissegmentistä Kroatiassa erottava riskiraja on todellakin [...] euroa ja että rajan muuttamiseen liittyvät kustannukset voisivat olla huomattavia.

| 4.2.1.2 | Julkisyhteisöjen rahoitussegmentti:
  Julkisyhteisöjen rahoitussegmentin määritelmä:






  — | ’valtiot’ eli toimijat, jotka voivat käyttää itsenäistä valtaa yleisesti sitovia lakeja ja muita sitovia määräyksiä asettamalla (valtiot, ministeriöt, valtion/hallituksen virkamiehet, sosiaaliturvalaitokset jne.); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

Julkisyhteisöjen rahoitussegmentti:

Julkisyhteisöjen rahoitussegmentin määritelmä:

—

’valtiot’ eli toimijat, jotka voivat käyttää itsenäistä valtaa yleisesti sitovia lakeja ja muita sitovia määräyksiä asettamalla (valtiot, ministeriöt, valtion/hallituksen virkamiehet, sosiaaliturvalaitokset jne.);

| — | valtioiden nimenomaisesti takaamat riskit; |
| --- | --- |

—

valtioiden nimenomaisesti takaamat riskit;

| — | ’valtiotason alapuoliset yhteisöt’ eli alueelliset ja paikalliset viranomaiset (liittovaltiot, provinssit, maakunnat, kylät, kunnat) sekä Bosnia ja Hertsegovinan tasavallan poliittiset toimijat – Serbian tasavalta ja Bosnia ja Hertsegovinan federaatio; ja |
| --- | --- |

—

’valtiotason alapuoliset yhteisöt’ eli alueelliset ja paikalliset viranomaiset (liittovaltiot, provinssit, maakunnat, kylät, kunnat) sekä Bosnia ja Hertsegovinan tasavallan poliittiset toimijat – Serbian tasavalta ja Bosnia ja Hertsegovinan federaatio; ja

| — | julkisen sektorin toimijat (1), mikäli ne nauttivat suoraa valtion/valtiotason alapuolisen yhteisön antamaa takausta. |
| --- | --- |

—

julkisen sektorin toimijat (1), mikäli ne nauttivat suoraa valtion/valtiotason alapuolisen yhteisön antamaa takausta.

Toimijaa tai virastoa, joka ei ole edellä mainitun määritelmän mukaan valtio/valtiotason alapuolinen yhteisö ja jolla ei ole valtion/valtiotason alapuolisen yhteisön takausta, tulee käsitellä yritysasiakkaana (institutionaalisena asiakkaana) yrityssegmenttiin (institutionaaliseen segmenttiin) sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

| 4.2.1.3 | Vähittäissegmentti:
  Vähittäissegmentin määritelmä:






  — | yksityishenkilöt |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3

Vähittäissegmentti:

Vähittäissegmentin määritelmä:

—

yksityishenkilöt

| — | kaikki pk-yritysten muodot eli yksityisomistuksessa olevat yritykset, freelancerit ja maataloustoimijat, niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta, jotka täyttävät kaikki alla mainitut liikevaihtoa ja riskejä koskevat edellytykset:






  — | alle [...] euron vuotuinen liikevaihto, ja |
| --- | --- | --- |

—

kaikki pk-yritysten muodot eli yksityisomistuksessa olevat yritykset, freelancerit ja maataloustoimijat, niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta, jotka täyttävät kaikki alla mainitut liikevaihtoa ja riskejä koskevat edellytykset:

—

alle [...] euron vuotuinen liikevaihto, ja

| — | alle [...] euron bruttoriski, lukuun ottamatta Kroatiaa, jossa raja on [...] euroa (edellyttää edellä 4.2.1.1 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainittujen todisteiden esittämistä). |
| --- | --- |

—

alle [...] euron bruttoriski, lukuun ottamatta Kroatiaa, jossa raja on [...] euroa (edellyttää edellä 4.2.1.1 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainittujen todisteiden esittämistä).

4.2.2   Uusi liiketoiminta yritys- ja julkisyhteisöjen rahoitussegmentillä

4.2.2.1   Yleiset määritelmät

’Uusi liiketoiminta’ uutta liiketoimintaa koskevien 4.1.1–4.1.6 kohdassa eriteltyjen rajoitusten merkityksessä määritellään periaatteessa HGAA:n nykyisten riskiraportointikäytäntöjen mukaisesti, ja se kattaa näin ollen

| — | riskien kannalta merkitykselliset (2) luotto-/leasingliiketoimet kokonaan uuden asiakkaan kanssa (tai toisiinsa liittyvistä asiakkaista koostuvan ryhmän kanssa) – eli ’uusasiakasliiketoiminnan’ (New Client Business); ja |
| --- | --- |

—

riskien kannalta merkitykselliset (2) luotto-/leasingliiketoimet kokonaan uuden asiakkaan kanssa (tai toisiinsa liittyvistä asiakkaista koostuvan ryhmän kanssa) – eli ’uusasiakasliiketoiminnan’ (New Client Business); ja

| — | luotto-/leasingriskin lisääntyminen nykyisten asiakkaiden kanssa (tuotepohjalta) – eli ’riskiä lisäävän liiketoiminnan’ (Exposure Increasing Business); ja |
| --- | --- |

—

luotto-/leasingriskin lisääntyminen nykyisten asiakkaiden kanssa (tuotepohjalta) – eli ’riskiä lisäävän liiketoiminnan’ (Exposure Increasing Business); ja

| — | luotto-/leasingriskien uusiminen (jatkamiset) nykyisten asiakkaiden kanssa (tuotepohjalta) juoksuajalla, joka ylittää [...] – eli ’riskiä jatkavan liiketoiminnan’ (Exposure Prolonging Business)
   (3). |
| --- | --- |

—

luotto-/leasingriskien uusiminen (jatkamiset) nykyisten asiakkaiden kanssa (tuotepohjalta) juoksuajalla, joka ylittää [...] – eli ’riskiä jatkavan liiketoiminnan’ (Exposure Prolonging Business)
   (3).

4.2.2.2   Lisäkriteerit

| — | Riskiä lisäävän liiketoiminnan yhteydessä uutta liiketoimintaa tulee harkita yksittäisten liiketoimien tasolla. Jos siis asiakas aikoo lisätä käteisriskiään ja vähentää vastaavasti takausriskiään samansuuruisella määrällä, lisääntynyt käteisriski katsotaan silti uudeksi liiketoiminnaksi. |
| --- | --- |

—

Riskiä lisäävän liiketoiminnan yhteydessä uutta liiketoimintaa tulee harkita yksittäisten liiketoimien tasolla. Jos siis asiakas aikoo lisätä käteisriskiään ja vähentää vastaavasti takausriskiään samansuuruisella määrällä, lisääntynyt käteisriski katsotaan silti uudeksi liiketoiminnaksi.

| — | Rahoitusleasingtoimintaa tulee käsitellä luottorahoitustoimintana. Uuden liiketoiminnan (uusasiakasliiketoiminnan ja riskiä lisäävän liiketoiminnan) tulee näin ollen kaikilta osin noudattaa uuteen liiketoimintaan sovellettavia edellä 4.1.1–4.1.6 kohdassa eriteltyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Rahoitusleasingtoimintaa tulee käsitellä luottorahoitustoimintana. Uuden liiketoiminnan (uusasiakasliiketoiminnan ja riskiä lisäävän liiketoiminnan) tulee näin ollen kaikilta osin noudattaa uuteen liiketoimintaan sovellettavia edellä 4.1.1–4.1.6 kohdassa eriteltyjä vaatimuksia.

| — | Käyttöleasingtoimintaa tulee käsitellä uutena liiketoimintana 4.1.1–4.1.6 kohdan merkityksessä seuraavat seikat huomioon ottaen:






  — | [...] vähimmäisluokitusta ja uuteen liiketoimintaan sovellettavien rajoitusten mukaista maksimijuoksuaikaa on noudatettava. |
| --- | --- | --- |

—

Käyttöleasingtoimintaa tulee käsitellä uutena liiketoimintana 4.1.1–4.1.6 kohdan merkityksessä seuraavat seikat huomioon ottaen:

—

[...] vähimmäisluokitusta ja uuteen liiketoimintaan sovellettavien rajoitusten mukaista maksimijuoksuaikaa on noudatettava.

| — | Täysmittainen vakuus on oletus niin kauan kuin kirjanpitoarvo kattaa jäännösarvon kokonaisuudessaan, mikäli jäännösarvo on riittävän varovainen; tämä on kyseessä, kun jäännöserä vastaa kyseessä olevan erän välittäjän tietoihin merkittyä erittäin todennäköistä myyntiarvoa (myyntikulujen vähennyksen jälkeen). |
| --- | --- |

—

Täysmittainen vakuus on oletus niin kauan kuin kirjanpitoarvo kattaa jäännösarvon kokonaisuudessaan, mikäli jäännösarvo on riittävän varovainen; tämä on kyseessä, kun jäännöserä vastaa kyseessä olevan erän välittäjän tietoihin merkittyä erittäin todennäköistä myyntiarvoa (myyntikulujen vähennyksen jälkeen).

| — | Luottosopimusten, joihin liittyy sitomattomia luottolimiittejä, tulee noudattaa uusia 4.1.1–4.1.6 kohdassa eriteltyjä lainakäytäntöjä. |
| --- | --- |

—

Luottosopimusten, joihin liittyy sitomattomia luottolimiittejä, tulee noudattaa uusia 4.1.1–4.1.6 kohdassa eriteltyjä lainakäytäntöjä.

| — | Konsernin sisäiset liiketoimet (esimerkiksi paikallisten pankkien jälleenrahoitus, leasingtoiminta ja muut osakkuudet) ja HGAA:n maksuvalmiuden hoitamisvaatimuksista syntyvä liiketoiminta käsitellään rahoituslaitossegmentissä. |
| --- | --- |

—

Konsernin sisäiset liiketoimet (esimerkiksi paikallisten pankkien jälleenrahoitus, leasingtoiminta ja muut osakkuudet) ja HGAA:n maksuvalmiuden hoitamisvaatimuksista syntyvä liiketoiminta käsitellään rahoituslaitossegmentissä.

4.2.2.3   Rajoitusten rajaaminen

Uuteen liiketoimintaan sovellettavat 4.1.1–4.1.6 kohdassa eritellyt rajoitukset eivät koske seuraavia riskien kannalta merkityksellisiä liiketoimia:

| — | HGAA:n maksuvalmiuteen liittyvät liiketoimet rahoituslaitosten kanssa eli







  — | FX spot -kauppa (eli päivänsisäiset tilitysrajat); |
| --- | --- | --- |

—

HGAA:n maksuvalmiuteen liittyvät liiketoimet rahoituslaitosten kanssa eli

—

FX spot -kauppa (eli päivänsisäiset tilitysrajat);

| — | FX-suorat ja swapit, joiden maksimijuoksuaika on [...], jos ne edellyttävät enintään [...] euron rajan (huomattava vakuudeton riski) määräävää nettoutus- ja lisävakuussopimusta (ISDA ja CSA); |
| --- | --- |

—

FX-suorat ja swapit, joiden maksimijuoksuaika on [...], jos ne edellyttävät enintään [...] euron rajan (huomattava vakuudeton riski) määräävää nettoutus- ja lisävakuussopimusta (ISDA ja CSA);

| — | Rahamarkkinalainat, talletukset ja (takaisinosto) repo-liiketoimet, joilla kullakin on enintään [...] juoksuaika, jossa vastapuolikohtainen maksimimäärä rajoittuu yhteensä [...] euroon ja myönnetty määrä on aina enintään [...] euroa. |
| --- | --- |

—

Rahamarkkinalainat, talletukset ja (takaisinosto) repo-liiketoimet, joilla kullakin on enintään [...] juoksuaika, jossa vastapuolikohtainen maksimimäärä rajoittuu yhteensä [...] euroon ja myönnetty määrä on aina enintään [...] euroa.

| — | Rahoitusjohdannaiset (swap-korot), joiden maksimijuoksuaika on [...], siltä osin kuin ne edellyttävät enintään [...] euron rajan (huomattava vakuudeton riski) määräävää nettoutus- ja lisävakuussopimusta (ISDA ja CSA). |
| --- | --- |

—

Rahoitusjohdannaiset (swap-korot), joiden maksimijuoksuaika on [...], siltä osin kuin ne edellyttävät enintään [...] euron rajan (huomattava vakuudeton riski) määräävää nettoutus- ja lisävakuussopimusta (ISDA ja CSA).

HGAA:n tulee varmistaa, että rahoituslaitosliiketoimintaa koskevat yksittäiset vastapuolirajat hyväksytään konsernin riskienhallinnassa [...] maksimijuoksuajalla.

| — | Uusi rahoitus ja jatkamiset, pidentämiset ja uudelleenjärjestelyt, jotka myönnetään asiakkaille, joilla on maksamattomia lainoja (ja kaikille konsernin/paikallisen tervehdyttämistyöryhmän ja/tai luoton palauttamisen piirissä oleville asiakkaille) ja joiden tavoitteena ja selkeästi dokumentoituna mahdollisuutena on tuoda asiakkaat takaisin maksaviin asiakkaisiin ja/tai mahdollistaa riskin lopullinen takaisinsaanti edellyttäen, että uuden rahoituksen maturiteetti tässä yhteydessä rajoittuu [...]. Tällainen liiketoimi tulee dokumentoida riittävän laajasti ja mukana on oltava kvantitatiivinen todiste siitä, että liiketoimi on paras tapa suojata HGAA:lle kuuluvaa arvoa, pelkän viivästyneen tappion kirjaamisen sijaan. Tähän kvantitatiiviseen arviointiin käytettyjen oletusten tulee olla riittävän varovaisia. |
| --- | --- |

—

Uusi rahoitus ja jatkamiset, pidentämiset ja uudelleenjärjestelyt, jotka myönnetään asiakkaille, joilla on maksamattomia lainoja (ja kaikille konsernin/paikallisen tervehdyttämistyöryhmän ja/tai luoton palauttamisen piirissä oleville asiakkaille) ja joiden tavoitteena ja selkeästi dokumentoituna mahdollisuutena on tuoda asiakkaat takaisin maksaviin asiakkaisiin ja/tai mahdollistaa riskin lopullinen takaisinsaanti edellyttäen, että uuden rahoituksen maturiteetti tässä yhteydessä rajoittuu [...]. Tällainen liiketoimi tulee dokumentoida riittävän laajasti ja mukana on oltava kvantitatiivinen todiste siitä, että liiketoimi on paras tapa suojata HGAA:lle kuuluvaa arvoa, pelkän viivästyneen tappion kirjaamisen sijaan. Tähän kvantitatiiviseen arviointiin käytettyjen oletusten tulee olla riittävän varovaisia.

| — | Uusi rahoitus ja jatkamiset, pidentämiset ja uudelleenjärjestelyt nykyisille tulosta tekeville riskeille (4) tai tulosta tekeville asiakkaille (toisiinsa liittyvistä asiakkaista koostuvat ryhmät), jotka ovat puolueettomasti perusteltavissa HGAA:n eduksi ja joille ei myönnetä [...] pidempää juoksuaikaa. Tällainen liiketoimi on dokumentoitava riittävän laajasti ja mukana on oltava kvantitatiivinen todiste siitä, että liiketoimi on paras tapa suojata HGAA:lle kuuluvaa arvoa, pelkän viivästyneen tappion kirjaamisen sijaan. Tähän kvantitatiiviseen arviointiin käytettyjen oletusten tulee olla riittävän varovaisia. |
| --- | --- |

—

Uusi rahoitus ja jatkamiset, pidentämiset ja uudelleenjärjestelyt nykyisille tulosta tekeville riskeille (4) tai tulosta tekeville asiakkaille (toisiinsa liittyvistä asiakkaista koostuvat ryhmät), jotka ovat puolueettomasti perusteltavissa HGAA:n eduksi ja joille ei myönnetä [...] pidempää juoksuaikaa. Tällainen liiketoimi on dokumentoitava riittävän laajasti ja mukana on oltava kvantitatiivinen todiste siitä, että liiketoimi on paras tapa suojata HGAA:lle kuuluvaa arvoa, pelkän viivästyneen tappion kirjaamisen sijaan. Tähän kvantitatiiviseen arviointiin käytettyjen oletusten tulee olla riittävän varovaisia.

| — | Konsernin/paikallisella seurantalistalla oleville asiakkaille myönnetty lisärahoitus, jonka tavoitteena ja selkeästi dokumentoituna mahdollisuutena on asiakkaiden taloudellisen tilanteen vakauttaminen (mukaan lukien korkosuojaukset ja FX-riskit) ja näin ollen maksujen laiminlyömisen ehkäiseminen ja jonka avulla asiakkaat voivat palata maksavien asiakkaiden piiriin, mikäli tällaiselle rahoitukselle ei myönnetä [...] pidempää juoksuaikaa. Tällainen liiketoimi tulee dokumentoida riittävän laajasti ja mukana on oltava kvantitatiivinen todiste siitä, että liiketoimi on paras tapa suojata HGAA:lle kuuluvaa arvoa, pelkän viivästyneen tappion kirjaamisen sijaan. Tähän kvantitatiiviseen arviointiin käytettyjen oletusten tulee olla riittävän varovaisia. |
| --- | --- |

—

Konsernin/paikallisella seurantalistalla oleville asiakkaille myönnetty lisärahoitus, jonka tavoitteena ja selkeästi dokumentoituna mahdollisuutena on asiakkaiden taloudellisen tilanteen vakauttaminen (mukaan lukien korkosuojaukset ja FX-riskit) ja näin ollen maksujen laiminlyömisen ehkäiseminen ja jonka avulla asiakkaat voivat palata maksavien asiakkaiden piiriin, mikäli tällaiselle rahoitukselle ei myönnetä [...] pidempää juoksuaikaa. Tällainen liiketoimi tulee dokumentoida riittävän laajasti ja mukana on oltava kvantitatiivinen todiste siitä, että liiketoimi on paras tapa suojata HGAA:lle kuuluvaa arvoa, pelkän viivästyneen tappion kirjaamisen sijaan. Tähän kvantitatiiviseen arviointiin käytettyjen oletusten tulee olla riittävän varovaisia.

| — | Liiketoimet






  — | jotka katetaan kokonaan käteisellä, ovat täysimittaisesti täytäntöönpantavia vakuustarpeiden vuoksi koko lainasopimuksen keston ajan ja rasitteettomia, mikäli asiakkaan luottoluokitus ei ole [...] huonompi, TAI |
| --- | --- | --- |

—

Liiketoimet

—

jotka katetaan kokonaan käteisellä, ovat täysimittaisesti täytäntöönpantavia vakuustarpeiden vuoksi koko lainasopimuksen keston ajan ja rasitteettomia, mikäli asiakkaan luottoluokitus ei ole [...] huonompi, TAI

| — | jotka on katettu kokonaan rahoituslaitokselta saadulla takauksella (pankkitakaus), mikäli takaajan luottoluokitus ei ole [...] huonompi. |
| --- | --- |

—

jotka on katettu kokonaan rahoituslaitokselta saadulla takauksella (pankkitakaus), mikäli takaajan luottoluokitus ei ole [...] huonompi.

| — | Riskin lisääntyminen FX-kurssin heilahtelujen vuoksi, johdannaisten markkina-arvot ja joukkovelkalainakirjojen hinnoittelu. |
| --- | --- |

—

Riskin lisääntyminen FX-kurssin heilahtelujen vuoksi, johdannaisten markkina-arvot ja joukkovelkalainakirjojen hinnoittelu.

| — | Olemassa olevien FX-lainojen muuntaminen euromääräisiksi lainoiksi, jos asiakkaan kirjanpitovaluutta on euro, Kroatian kuna tai Bosnia ja Hertsegovinan vaihdettava markka; kokonaisriski muunnetaan voimassa olevan FX-kurssin mukaan ja HGAA:n vakuusehdot ovat samat tai paremmat. |
| --- | --- |

—

Olemassa olevien FX-lainojen muuntaminen euromääräisiksi lainoiksi, jos asiakkaan kirjanpitovaluutta on euro, Kroatian kuna tai Bosnia ja Hertsegovinan vaihdettava markka; kokonaisriski muunnetaan voimassa olevan FX-kurssin mukaan ja HGAA:n vakuusehdot ovat samat tai paremmat.

| — | Uusi liiketoimi, jota koskeva vastuullisten paikallisten riski- ja myyntiyksiköiden sopima tarjous (Term Sheet) lähetettiin HGAA:n asiakkaille, jotka myös hyväksyivät sen ennen 1 päivää tammikuuta 2013, edellyttäen että HGAA:lla on lakisääteinen velvollisuus suorituksiin ja että tämä on asianmukaisesti dokumentoitavissa. |
| --- | --- |

—

Uusi liiketoimi, jota koskeva vastuullisten paikallisten riski- ja myyntiyksiköiden sopima tarjous (Term Sheet) lähetettiin HGAA:n asiakkaille, jotka myös hyväksyivät sen ennen 1 päivää tammikuuta 2013, edellyttäen että HGAA:lla on lakisääteinen velvollisuus suorituksiin ja että tämä on asianmukaisesti dokumentoitavissa.

| — | Liiketoiminta, jota harjoitetaan kehityspankeista ja ylikansallisista rahoituslaitoksista saatavilla varoilla (esimerkiksi EIP, EBRD, HBOR, SID jne.) ja valtioiden/valtiotason alapuolisten yhteisöjen tarjoamista tuetuista lainaohjelmista, mikäli vakuuksien osalta noudatetaan tuottovaatimusluokitusta (cut-off rating) [...] ja [...] maksimijuoksuaikaa. Tällaisilla tuetuilla lainaohjelmilla tulee olla luottoriskiä pienentäviä piirteitä [...], jotka toimitsijan tulee vahvistaa ennen HGAA:n osallistumista. |
| --- | --- |

—

Liiketoiminta, jota harjoitetaan kehityspankeista ja ylikansallisista rahoituslaitoksista saatavilla varoilla (esimerkiksi EIP, EBRD, HBOR, SID jne.) ja valtioiden/valtiotason alapuolisten yhteisöjen tarjoamista tuetuista lainaohjelmista, mikäli vakuuksien osalta noudatetaan tuottovaatimusluokitusta (cut-off rating) [...] ja [...] maksimijuoksuaikaa. Tällaisilla tuetuilla lainaohjelmilla tulee olla luottoriskiä pienentäviä piirteitä [...], jotka toimitsijan tulee vahvistaa ennen HGAA:n osallistumista.

| — | Muille HGAA:n yksiköille tuomioistuimen kautta huutokaupattavana tai myynnissä olevien vakuuksien ja omaisuuserien takaisinottoa varten annettu sisäinen rahoitus (eli jälleenrahoituslimiitit). |
| --- | --- |

—

Muille HGAA:n yksiköille tuomioistuimen kautta huutokaupattavana tai myynnissä olevien vakuuksien ja omaisuuserien takaisinottoa varten annettu sisäinen rahoitus (eli jälleenrahoituslimiitit).

| — | Leasingsopimusten uudelleenluokittelu (käyttöleasingsopimuksista rahoitusleasingsopimuksiksi), jos käyttöleasingsopimuksen omaisuuseräriski voidaan muuntaa kokonaisuudessaan vastapuoliriskiksi (toisin sanoen kaikki vuokratun omaisuuserän omistukseen liittyvät riskit ja palkkiot siirretään vuokralleantajalta vuokraajalle). |
| --- | --- |

—

Leasingsopimusten uudelleenluokittelu (käyttöleasingsopimuksista rahoitusleasingsopimuksiksi), jos käyttöleasingsopimuksen omaisuuseräriski voidaan muuntaa kokonaisuudessaan vastapuoliriskiksi (toisin sanoen kaikki vuokratun omaisuuserän omistukseen liittyvät riskit ja palkkiot siirretään vuokralleantajalta vuokraajalle).

| — | Nykyisten sopimusten ja sitoumusten täytäntöönpano (esimerkiksi rakenteilla olevat kiinteistöt, leases-to-go-sopimusten aktivointi), mikäli sopimus tai paikallinen lainsäädäntö ei salli sitoumuksen täysimittaista tai osittaista perumista esimerkiksi yhden sopimuslausekkeen perusteella. |
| --- | --- |

—

Nykyisten sopimusten ja sitoumusten täytäntöönpano (esimerkiksi rakenteilla olevat kiinteistöt, leases-to-go-sopimusten aktivointi), mikäli sopimus tai paikallinen lainsäädäntö ei salli sitoumuksen täysimittaista tai osittaista perumista esimerkiksi yhden sopimuslausekkeen perusteella.

4.2.3   Uusi liiketoiminta vähittäissegmentissä

Asianmukaisen ja varovaisen riskiraportoimisen periaatteiden ja 4.2.2.1 kohdan mukaisesti ’uusi liiketoiminta’ vähittäissegmentin osalta määritellään seuraavasti:

| i) | Riskien kannalta merkittävä luotto- tai leasingliiketoimi (esimerkiksi laina- tai luottolimiitti), joka katsotaan vähittäislaina- tai leasingtuotteeksi ja joka myönnetään uutena nykyiselle tai uudelle asiakkaalle (tai toisiinsa liittyvistä asiakkaista koostuvalle ryhmälle),
  TAI |
| --- | --- |

i)

Riskien kannalta merkittävä luotto- tai leasingliiketoimi (esimerkiksi laina- tai luottolimiitti), joka katsotaan vähittäislaina- tai leasingtuotteeksi ja joka myönnetään uutena nykyiselle tai uudelle asiakkaalle (tai toisiinsa liittyvistä asiakkaista koostuvalle ryhmälle),
  TAI

| ii) | Vähittäisasiakkaan hallussa jo oleville limiittiperusteisille vähittäistuotteille, kuten tilinylitykset, luottokortit ja vähittäissegmentin pk-yritysten (käyttöpääoma) luottolimiitit, uutena myönnetyn (korkeamman) limiitin ja vanhan (matalamman) limiitin välinen ero,
  TAI |
| --- | --- |

ii)

Vähittäisasiakkaan hallussa jo oleville limiittiperusteisille vähittäistuotteille, kuten tilinylitykset, luottokortit ja vähittäissegmentin pk-yritysten (käyttöpääoma) luottolimiitit, uutena myönnetyn (korkeamman) limiitin ja vanhan (matalamman) limiitin välinen ero,
  TAI

| iii) | Asiakkaan hallussa jo olevien vähennettävien vähittäistuotteiden, kuten kaikki osamaksuilla maksettavien lainojen muodot, uutena myönnetyn (suuremman) lainasumman ja vanhan (pienemmän) lainasumman välinen ero. |
| --- | --- |

iii)

Asiakkaan hallussa jo olevien vähennettävien vähittäistuotteiden, kuten kaikki osamaksuilla maksettavien lainojen muodot, uutena myönnetyn (suuremman) lainasumman ja vanhan (pienemmän) lainasumman välinen ero.

4.2.3.1   Muut määritelmät ja huomioitavat näkökohdat

| i) | Siihen asti, kunnes HGAA kykenee raportoimaan marginaaliset riskien lisääntymiset 4.2.3 ii) ja iii) alakohdan mukaisesti, riskien lisääntyminen (tuoteperusteisesti) nykyisten asiakkaiden kanssa katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi. Selvyyden vuoksi mainittakoon, että lyhennysten välisten aikavälien pidentyminen (esimerkiksi kuukausittaisesta neljännesvuosittain maksettaviin lyhennyksiin) katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi. |
| --- | --- |

i)

Siihen asti, kunnes HGAA kykenee raportoimaan marginaaliset riskien lisääntymiset 4.2.3 ii) ja iii) alakohdan mukaisesti, riskien lisääntyminen (tuoteperusteisesti) nykyisten asiakkaiden kanssa katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi. Selvyyden vuoksi mainittakoon, että lyhennysten välisten aikavälien pidentyminen (esimerkiksi kuukausittaisesta neljännesvuosittain maksettaviin lyhennyksiin) katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi.

| ii) | Marginaalista/vähäistä riskien kasvamista (enintään [...] euron suuruiset) liiketoimipalkkioiden, aktivoitujen korkojen/palkkioiden jne. vuoksi ja erityisesti 4.2.3.2 kohdassa lueteltujen liiketoimien (kuten valuutanvaihtosopimukset, uudelleenjärjestelyt, yhdistämiset, jatkamiset jne.) yhteydessä ei katsota koskaan uudeksi liiketoiminnaksi. |
| --- | --- |

ii)

Marginaalista/vähäistä riskien kasvamista (enintään [...] euron suuruiset) liiketoimipalkkioiden, aktivoitujen korkojen/palkkioiden jne. vuoksi ja erityisesti 4.2.3.2 kohdassa lueteltujen liiketoimien (kuten valuutanvaihtosopimukset, uudelleenjärjestelyt, yhdistämiset, jatkamiset jne.) yhteydessä ei katsota koskaan uudeksi liiketoiminnaksi.

| iii) | Riskiä lisäävän vähittäisliiketoiminnan yhteydessä nykyisen ja uuden liiketoiminnan riski on määritettävä yksittäisten liiketoimien tasolla, minkä vuoksi riskien lisääntymistä yhdellä (asiakkaan hallussa olevalla) tuotteella ei saa nettouttaa riskien vähentymisellä toisessa tuotteessa. Myöskään asiakaslainojen nettoutus asiakastalletuksia vastaan ei ole sallittua. |
| --- | --- |

iii)

Riskiä lisäävän vähittäisliiketoiminnan yhteydessä nykyisen ja uuden liiketoiminnan riski on määritettävä yksittäisten liiketoimien tasolla, minkä vuoksi riskien lisääntymistä yhdellä (asiakkaan hallussa olevalla) tuotteella ei saa nettouttaa riskien vähentymisellä toisessa tuotteessa. Myöskään asiakaslainojen nettoutus asiakastalletuksia vastaan ei ole sallittua.

| iv) | Rahoitusleasingsopimuksia käsitellään luottorahoituksena, minkä vuoksi ne ovat 4.2.3 kohdan nojalla uutta liiketoimintaa, jota koskevat uuteen liiketoimintaan sovellettavat rajoitukset. |
| --- | --- |

iv)

Rahoitusleasingsopimuksia käsitellään luottorahoituksena, minkä vuoksi ne ovat 4.2.3 kohdan nojalla uutta liiketoimintaa, jota koskevat uuteen liiketoimintaan sovellettavat rajoitukset.

| v) | Käyttöleasingsopimukset katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi, jos ne kuuluvat 4.2.3 kohdan määrittelyn piiriin ja ovat näin ollen toimintaa, jota koskevat uuteen liiketoimintaan sovellettavat rajoitukset. |
| --- | --- |

v)

Käyttöleasingsopimukset katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi, jos ne kuuluvat 4.2.3 kohdan määrittelyn piiriin ja ovat näin ollen toimintaa, jota koskevat uuteen liiketoimintaan sovellettavat rajoitukset.

| vi) | Leasingsopimusten uudelleenluokittelua (esimerkiksi käyttöleasingsopimuksista rahoitusleasingsopimuksiksi) ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi, ellei uudelleenluokittelu lisää pankin riskialtistumista säännöstelyn tai talouden kannalta. |
| --- | --- |

vi)

Leasingsopimusten uudelleenluokittelua (esimerkiksi käyttöleasingsopimuksista rahoitusleasingsopimuksiksi) ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi, ellei uudelleenluokittelu lisää pankin riskialtistumista säännöstelyn tai talouden kannalta.

4.2.3.2   Rajaaminen/pois lukeminen

Seuraaviin riskien kannalta merkityksellisiin liiketoimiin sovelletaan erityiskäsittelyä:

| — | Vähittäislainoista asiakkaille ennen 1 päivää tammikuuta 2013 tehtäviin tarjouksiin ei sovelleta uutta liiketoimintaa koskevia rajoituksia, mikäli asiakas hyväksyy ne kyseisen maan lainsäädännössä määrättyjen hyväksymismääräaikojen kuluessa. Tammikuun 1 päivän 2013 jälkeen tehtävien tarjousten tulee noudattaa 4.1 kohdassa mainittuja sitoumuksia. |
| --- | --- |

—

Vähittäislainoista asiakkaille ennen 1 päivää tammikuuta 2013 tehtäviin tarjouksiin ei sovelleta uutta liiketoimintaa koskevia rajoituksia, mikäli asiakas hyväksyy ne kyseisen maan lainsäädännössä määrättyjen hyväksymismääräaikojen kuluessa. Tammikuun 1 päivän 2013 jälkeen tehtävien tarjousten tulee noudattaa 4.1 kohdassa mainittuja sitoumuksia.

| — | Vähittäislainat, jotka annetaan kehityspankkien ja ylikansallisten rahoituslaitosten varoista (esimerkiksi EIP, EBRD, HBOR, SID jne.) ja valtioiden/valtiotason alapuolisten yhteisöjen tai vakuutusyhtiöiden tai julkisin varoin tuetuista lainaohjelmista, eivät ole uuteen liiketoimintaan sovellettavien rajoitusten alaisia. |
| --- | --- |

—

Vähittäislainat, jotka annetaan kehityspankkien ja ylikansallisten rahoituslaitosten varoista (esimerkiksi EIP, EBRD, HBOR, SID jne.) ja valtioiden/valtiotason alapuolisten yhteisöjen tai vakuutusyhtiöiden tai julkisin varoin tuetuista lainaohjelmista, eivät ole uuteen liiketoimintaan sovellettavien rajoitusten alaisia.

| — | Luonnollisille henkilöille (yksityisasiakkaille) myönnettyjen enintään [...] euron suuruisten vähittäislainojen tai leasingsopimusten uudelleenjärjestelyä ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi, jos riski ei lisäänny. Seuraavia periaatteita tulee noudattaa:






  — | Uudelleenjärjestelyn tulee aina olla nettonykyarvoneutraalia; |
| --- | --- | --- |

—

Luonnollisille henkilöille (yksityisasiakkaille) myönnettyjen enintään [...] euron suuruisten vähittäislainojen tai leasingsopimusten uudelleenjärjestelyä ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi, jos riski ei lisäänny. Seuraavia periaatteita tulee noudattaa:

—

Uudelleenjärjestelyn tulee aina olla nettonykyarvoneutraalia;

| — | Asiakkaan riski uudelleenjärjestelyn kuluessa EI saa kasvaa; |
| --- | --- |

—

Asiakkaan riski uudelleenjärjestelyn kuluessa EI saa kasvaa;

| — | Asiakkaalle ei saa antaa uutta rahaa rakenneuudistusprosessin kuluessa tai uudelleenjärjestellyn velvollisuuden puitteissa; |
| --- | --- |

—

Asiakkaalle ei saa antaa uutta rahaa rakenneuudistusprosessin kuluessa tai uudelleenjärjestellyn velvollisuuden puitteissa;

| — | Vähittäisasiakkaan uudelleenjärjestely on mahdollista vain, jos asiakas todistaa kykynsä ja halunsa maksaa uudelleenjärjestelty velvoite takaisin; |
| --- | --- |

—

Vähittäisasiakkaan uudelleenjärjestely on mahdollista vain, jos asiakas todistaa kykynsä ja halunsa maksaa uudelleenjärjestelty velvoite takaisin;

| — | Kolmannen osapuolen oikeuteen haastamia asiakkaita, joihin kohdistuu pakkotäytäntötoimenpiteitä tai joiden oikeudellinen kapasiteetti on muulla tavoin lainsäädännöllisen toimenpiteen vuoksi rajoittunut, ei saa uudelleenjärjestellä/saneerata. |
| --- | --- |

—

Kolmannen osapuolen oikeuteen haastamia asiakkaita, joihin kohdistuu pakkotäytäntötoimenpiteitä tai joiden oikeudellinen kapasiteetti on muulla tavoin lainsäädännöllisen toimenpiteen vuoksi rajoittunut, ei saa uudelleenjärjestellä/saneerata.

Jos asiakas ei ole luonnollinen henkilö (yksityisasiakas) vaan pk-yritys (yritysasiakas), johon ei sovelleta edellä mainittua kelpoisuuskriteeriä, sovelletaan yritysasiakkaiden uudelleenjärjestelysääntöjä (takaisinsaannin maksimointi) ja maturiteettirajoituksia.

| — | Nykyisen riskin segmenttien välinen migraatio ilman riskin kasvamista ei ole uutta liiketoimintaa. Tämä vaikuttaa erityisesti riskeihin yrityssegmentin projektirahoituksessa (esimerkiksi huoneistojen rakentamiseen), jonka kattavat/maksavat viime kädessä vähittäisasiakkaat esimerkiksi huoneistojen ostoa varten nostamissaan lainoissa. Tässä tapauksessa riski on käytännössä kulkeutunut/siirtynyt yrityssegmentiltä vähittäissegmentille. Seuraavia rajoituksia kuitenkin sovelletaan:






  — | Suurin sallittu luototusaste on [...] prosenttia ja |
| --- | --- | --- |

—

Nykyisen riskin segmenttien välinen migraatio ilman riskin kasvamista ei ole uutta liiketoimintaa. Tämä vaikuttaa erityisesti riskeihin yrityssegmentin projektirahoituksessa (esimerkiksi huoneistojen rakentamiseen), jonka kattavat/maksavat viime kädessä vähittäisasiakkaat esimerkiksi huoneistojen ostoa varten nostamissaan lainoissa. Tässä tapauksessa riski on käytännössä kulkeutunut/siirtynyt yrityssegmentiltä vähittäissegmentille. Seuraavia rajoituksia kuitenkin sovelletaan:

—

Suurin sallittu luototusaste on [...] prosenttia ja

| — | Uuden liiketoiminnan vuotuinen enimmäisvolyymi rajoittuu [...] prosenttiin uuden kiinnelainaliiketoiminnan vuotuisesta volyymista kussakin maassa. |
| --- | --- |

—

Uuden liiketoiminnan vuotuinen enimmäisvolyymi rajoittuu [...] prosenttiin uuden kiinnelainaliiketoiminnan vuotuisesta volyymista kussakin maassa.

| — | Kiinteistölainojen kokonaisriskin kasvua, joka johtuu koroista, palkkioista tai muista aktivoiduista veloista (pääosin maksamatta jääneistä lainoista tai uudelleenjärjestelyistä), ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi. |
| --- | --- |

—

Kiinteistölainojen kokonaisriskin kasvua, joka johtuu koroista, palkkioista tai muista aktivoiduista veloista (pääosin maksamatta jääneistä lainoista tai uudelleenjärjestelyistä), ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi.

| — | Vähittäisasiakkaiden lainojen yhdistely (HGAA:n välitysyksiköissä tai tiliryhmissä) katsotaan osaksi rakenneuudistusta, jos siihen liittyvä riski rajoittuu [...] euroon (Kroatiassa [...] euroon, mikäli tälle saadaan toimitsijan hyväksyntä, katso 4.2.1.3 kohta). Jos riski on suurempi, sovelletaan yritysasiakkaiden maturiteettirajoituksia.
  Jos uusi yhdistelty laina myönnetään kuitenkin vähittäislainan muodossa ja riski on (huomattavasti) korkeampi kuin yhdisteltyjen lainojen yhteenlaskettu riski, riskien välinen erotus katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi 4.2.3 kohdan ii) ja iii) alakohdan mukaisesti. 4.2.3.1 kohdan i) alakohtaa sovelletaan kuitenkin siihen asti, kunnes raportointivalmiudet ovat käytössä. |
| --- | --- |

—

Vähittäisasiakkaiden lainojen yhdistely (HGAA:n välitysyksiköissä tai tiliryhmissä) katsotaan osaksi rakenneuudistusta, jos siihen liittyvä riski rajoittuu [...] euroon (Kroatiassa [...] euroon, mikäli tälle saadaan toimitsijan hyväksyntä, katso 4.2.1.3 kohta). Jos riski on suurempi, sovelletaan yritysasiakkaiden maturiteettirajoituksia.

Jos uusi yhdistelty laina myönnetään kuitenkin vähittäislainan muodossa ja riski on (huomattavasti) korkeampi kuin yhdisteltyjen lainojen yhteenlaskettu riski, riskien välinen erotus katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi 4.2.3 kohdan ii) ja iii) alakohdan mukaisesti. 4.2.3.1 kohdan i) alakohtaa sovelletaan kuitenkin siihen asti, kunnes raportointivalmiudet ovat käytössä.

| — | Vähittäislainojen täydentämistä (loan top-ups) ei tule katsoa uudeksi liiketoiminnaksi, jos tämä vaihtoehto myönnettiin nimenomaisesti alkuperäisessä lainasopimuksessa eikä se ollut HGAA:n peruttavissa ja oli ainoastaan asiakkaan tiettyjen lainaehtojen täyttämisestä riippuvainen, vaikka asiakkaan ei olisikaan tarvinnut käydä läpi vakiintunutta lainakelpoisuuden arviointia. Muiden vähittäislainoihin saatavilla olevien täydennysmuotojen osalta vanhan lainasumman ja uuden lainasumman välisen erotuksen katsotaan olevan uutta liiketoimintaa 4.2.3 (ii) ja (iii) alakohdan mukaisesti. 4.2.3.1 (i) alakohtaa sovelletaan kuitenkin siihen asti, kunnes raportointivalmiudet ovat käytössä. |
| --- | --- |

—

Vähittäislainojen täydentämistä (loan top-ups) ei tule katsoa uudeksi liiketoiminnaksi, jos tämä vaihtoehto myönnettiin nimenomaisesti alkuperäisessä lainasopimuksessa eikä se ollut HGAA:n peruttavissa ja oli ainoastaan asiakkaan tiettyjen lainaehtojen täyttämisestä riippuvainen, vaikka asiakkaan ei olisikaan tarvinnut käydä läpi vakiintunutta lainakelpoisuuden arviointia. Muiden vähittäislainoihin saatavilla olevien täydennysmuotojen osalta vanhan lainasumman ja uuden lainasumman välisen erotuksen katsotaan olevan uutta liiketoimintaa 4.2.3 (ii) ja (iii) alakohdan mukaisesti. 4.2.3.1 (i) alakohtaa sovelletaan kuitenkin siihen asti, kunnes raportointivalmiudet ovat käytössä.

| — | ”Valuutanvaihtoja” (Currency Switches) – eli vähittäisasiakkaan vaihtaessa valuuttamääräisen lainan (tai valuuttaindeksiin sidotun lainan) paikalliseen valuuttaan sidottuun lainaan – ilman riskin huomattavaa kasvamista (enintään [...]) euroa), ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi. Jos riski kasvaa merkittävästi, vanhan lainasumman ja uuden lainasumman välinen ero katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi 4.2.3 kohdan ii) ja iii) alakohdan mukaisesti. 4.2.3.1 kohdan i) alakohtaa sovelletaan kuitenkin siihen asti, kunnes raportointivalmiudet ovat käytössä. |
| --- | --- |

—

”Valuutanvaihtoja” (Currency Switches) – eli vähittäisasiakkaan vaihtaessa valuuttamääräisen lainan (tai valuuttaindeksiin sidotun lainan) paikalliseen valuuttaan sidottuun lainaan – ilman riskin huomattavaa kasvamista (enintään [...]) euroa), ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi. Jos riski kasvaa merkittävästi, vanhan lainasumman ja uuden lainasumman välinen ero katsotaan uudeksi liiketoiminnaksi 4.2.3 kohdan ii) ja iii) alakohdan mukaisesti. 4.2.3.1 kohdan i) alakohtaa sovelletaan kuitenkin siihen asti, kunnes raportointivalmiudet ovat käytössä.

| — | Takaisinotettujen omaisuuserien/vakuuksien uudelleenmarkkinointia tai uudelleenvuokrausta varten myönnetyt vähittäislainat eivät ole uutta liiketoimintaa, vaikka niihin seuraavia rajoituksia sovelletaankin:






  — | Huoneistojen ja muiden kiinteistöjen uudelleenmarkkinoinnin osalta suurin sallittu luototusaste on [...] prosenttia ja uuden liiketoiminnan vuotuinen enimmäisvolyymi rajoittuu [...] prosenttiin uuden kiinnelainaliiketoiminnan vuotuisesta volyymista kussakin maassa. |
| --- | --- | --- |

—

Takaisinotettujen omaisuuserien/vakuuksien uudelleenmarkkinointia tai uudelleenvuokrausta varten myönnetyt vähittäislainat eivät ole uutta liiketoimintaa, vaikka niihin seuraavia rajoituksia sovelletaankin:

—

Huoneistojen ja muiden kiinteistöjen uudelleenmarkkinoinnin osalta suurin sallittu luototusaste on [...] prosenttia ja uuden liiketoiminnan vuotuinen enimmäisvolyymi rajoittuu [...] prosenttiin uuden kiinnelainaliiketoiminnan vuotuisesta volyymista kussakin maassa.

| — | Ajoneuvojen ja laitteiston osalta uuden liiketoiminnan vuotuinen enimmäisvolyymi rajoittuu [...] prosenttiin uuden ajoneuvo- ja laitteistovähittäisliiketoiminnan vuotuisesta volyymista kussakin maassa. |
| --- | --- |

—

Ajoneuvojen ja laitteiston osalta uuden liiketoiminnan vuotuinen enimmäisvolyymi rajoittuu [...] prosenttiin uuden ajoneuvo- ja laitteistovähittäisliiketoiminnan vuotuisesta volyymista kussakin maassa.

| — | Nykyisten sopimusten ja sitoumusten täytäntöönpanon (esimerkiksi rakenteilla olevat kiinteistöt, lease-to-go-sopimusten aktivointi) ei katsota olevan uutta liiketoimintaa. |
| --- | --- |

—

Nykyisten sopimusten ja sitoumusten täytäntöönpanon (esimerkiksi rakenteilla olevat kiinteistöt, lease-to-go-sopimusten aktivointi) ei katsota olevan uutta liiketoimintaa.

IV.   Toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistäminen

1.   Taseen loppusummien pienentäminen ja markkinaläsnäolo

| 1.1 | HGAA oli 31 päivänä joulukuuta 2008 kansainvälinen finanssikonserni, jolla oli 384 konttoria 12 maassa (Itävallassa, Italiassa, Sloveniassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Serbiassa, Montenegrossa, Bulgariassa, Saksassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa ja Unkarissa) ja pankkitoimintaa (yksityisen, yritys- ja julkisen sektorin asiakkaat), leasingtoimintaa (yksityinen, yritys, kiinteistö, moottoriajoneuvot, laitteet) ja osakeomistuksia. Sen taseen loppusumma oli 43,34 miljardia euroa ja riskipainotteiset omaisuuserät 32,83 miljardia euroa. |
| --- | --- |

1.1

HGAA oli 31 päivänä joulukuuta 2008 kansainvälinen finanssikonserni, jolla oli 384 konttoria 12 maassa (Itävallassa, Italiassa, Sloveniassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Serbiassa, Montenegrossa, Bulgariassa, Saksassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa ja Unkarissa) ja pankkitoimintaa (yksityisen, yritys- ja julkisen sektorin asiakkaat), leasingtoimintaa (yksityinen, yritys, kiinteistö, moottoriajoneuvot, laitteet) ja osakeomistuksia. Sen taseen loppusumma oli 43,34 miljardia euroa ja riskipainotteiset omaisuuserät 32,83 miljardia euroa.

| 1.2 | Pian HGAA:n kansallistamisen jälkeen se vetäytyi uudesta liiketoiminnasta Bulgariassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Saksassa ja lopetti kaiken ei-strategisen liiketoiminnan. Edellä mainituissa maissa olevien tytäryhtiöiden alasajo aloitettiin ja sitä jatketaan parhaillaan järjestelmällisesti. Uusi strateginen asemointi on johtanut kahdentoista konttorin sulkemiseen yhteensä kahdeksastatoista entisestä konttorista ”lakkautusmaissa” eli Bulgariassa, entisessä Jugoslavian tasavalta Makedoniassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Saksassa. |
| --- | --- |

1.2

Pian HGAA:n kansallistamisen jälkeen se vetäytyi uudesta liiketoiminnasta Bulgariassa, entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Saksassa ja lopetti kaiken ei-strategisen liiketoiminnan. Edellä mainituissa maissa olevien tytäryhtiöiden alasajo aloitettiin ja sitä jatketaan parhaillaan järjestelmällisesti. Uusi strateginen asemointi on johtanut kahdentoista konttorin sulkemiseen yhteensä kahdeksastatoista entisestä konttorista ”lakkautusmaissa” eli Bulgariassa, entisessä Jugoslavian tasavalta Makedoniassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Saksassa.

| 1.3 | HGAA:n jäljellä olevan markkinatoiminnan – eli B.II.1 osassa eritellyt ”toiminnassa olevat yksiköt” ja HBI – yhdistetyn taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli noin 17,54 miljardia euroa ja riskipainotteiset omaisuuserät 11,02 miljardia euroa. Nämä luvut vastasivat vain noin 40,5:tä prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta ja 33,6:ta prosenttia sen riskipainotteisista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008. Näistä summista






  — | HBA:n taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli noin 4,15 miljardia euroa, joka vastasi noin 59:ää prosenttia sen taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008 (7,05 miljardia euroa) ja vain 10:tä prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen riskipainotteiset omaisuuserät olivat 1,23 miljardia euroa (HBA 31 päivänä joulukuuta 2008: 3,392 miljardia euroa); |
| --- | --- | --- |

1.3

HGAA:n jäljellä olevan markkinatoiminnan – eli B.II.1 osassa eritellyt ”toiminnassa olevat yksiköt” ja HBI – yhdistetyn taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli noin 17,54 miljardia euroa ja riskipainotteiset omaisuuserät 11,02 miljardia euroa. Nämä luvut vastasivat vain noin 40,5:tä prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta ja 33,6:ta prosenttia sen riskipainotteisista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008. Näistä summista

—

HBA:n taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli noin 4,15 miljardia euroa, joka vastasi noin 59:ää prosenttia sen taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008 (7,05 miljardia euroa) ja vain 10:tä prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen riskipainotteiset omaisuuserät olivat 1,23 miljardia euroa (HBA 31 päivänä joulukuuta 2008: 3,392 miljardia euroa);

| — | HBI:n taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 3,28 miljardia euroa, joka vastaa noin 65:tä prosenttia sen taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008 (5,02 miljardia euroa) ja vain 8:aa prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen riskipainotteiset omaisuuserät olivat 2,54 miljardia euroa (HBI 31 päivänä joulukuuta 2008: 4,198 miljardia euroa); |
| --- | --- |

—

HBI:n taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 3,28 miljardia euroa, joka vastaa noin 65:tä prosenttia sen taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008 (5,02 miljardia euroa) ja vain 8:aa prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen riskipainotteiset omaisuuserät olivat 2,54 miljardia euroa (HBI 31 päivänä joulukuuta 2008: 4,198 miljardia euroa);

| — | Kaakkois-Euroopan verkoston taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 10,11 miljardia euroa, joka vastaa 68,5:tä prosenttia sen taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2012 (14,775 miljardia euroa) ja vain 23:a prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen riskipainotteiset omaisuuserät olivat 7,2 miljardia euroa (Kaakkois-Eurooppa 31 päivänä joulukuuta 2008: 12,623 miljardia euroa); |
| --- | --- |

—

Kaakkois-Euroopan verkoston taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2012 oli 10,11 miljardia euroa, joka vastaa 68,5:tä prosenttia sen taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2012 (14,775 miljardia euroa) ja vain 23:a prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen riskipainotteiset omaisuuserät olivat 7,2 miljardia euroa (Kaakkois-Eurooppa 31 päivänä joulukuuta 2008: 12,623 miljardia euroa);

HBI:n luokittelu lakkautettavaksi yksiköksi vuoden 2013 toisella puoliskolla vähentää toiminnassa olevien yksiköiden (HBA ja Kaakkois-Euroopan verkosto) yhteenlasketun taseen loppusummaa vielä 19 prosentilla nykyiseen tietoon verrattuna, mikä vastaa näin vain noin 33:a prosenttia HGAA-konsernin taseen loppusummasta ja 26:ta prosenttia sen riskipainotteisista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008.

| 1.4 | Jäljelle jääneet toiminnassa olevat yksiköt tulee yksityistää mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti B.IV.3 osan mukaisesti. Kun toiminnassa olevat yksiköt on kokonaan yksityistetty, HGAA:n tase tulee edelleen sisältämään lakkautettavaa liiketoimintaa. |
| --- | --- |

1.4

Jäljelle jääneet toiminnassa olevat yksiköt tulee yksityistää mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti B.IV.3 osan mukaisesti. Kun toiminnassa olevat yksiköt on kokonaan yksityistetty, HGAA:n tase tulee edelleen sisältämään lakkautettavaa liiketoimintaa.

2.   Kannattavuuden ylläpitäminen ennen jälleenyksityistämistä

Itävalta sitoutuu siihen, että HGAA hoitaa toiminnassa olevien yksiköiden liiketoimintaa tavoitteenaan palauttaa niiden pitkän aikavälin kannattavuus ja ylläpitää niitä sen mukaisesti kuin rakenneuudistussuunnitelmassa ja sen liitteissä edellytetään (tämä sitoumuslista mukaan lukien). Tämä sitoumus ei estä toiminnassa olevien yksiköiden rakenneuudistusta ja/tai yksittäisten omaisuuserien tai salkkujen siirtoa lakkautettavaan osaan, mikäli se on tarpeen jälleenyksityistämismahdollisuuksien palauttamiseksi, ylläpitämiseksi tai optimoimiseksi.

3.   Jälleenyksityistämisen aikaisin mahdollinen ajankohta

Itävalta sitoutuu toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistämiseen mahdollisimman aikaisessa vaiheessa siten, kuin tässä osassa edellytetään. Tässä B.IV.3 osassa viitattuun toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistämiseen sisältyy tarpeen vaatiessa toiminnassa olevien yksiköiden osien hyväksytty jälleenyksityistäminen.

3.1   Jälleenyksityistäminen

Toiminnassa olevan yksikön jälleenyksityistämisen katsotaan tapahtuneen, kun Itävallan tasavalta on myynyt 100 prosenttia kyseisen toiminnassa olevan yksikön osakkeista tai kaikista omaisuuseristä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka ei tai jotka eivät ole Itävallan tasavallan määräysvallassa. Jälleenyksityistämiseen kuuluu myös kaikkien Itävallan hallinnassa suoraan tai välillisesti olevien toiminnassa olevien yksiköiden osakkeiden myynti osana ensitarjousmyyntiä (IPO) normaaleissa markkinaolosuhteissa.

3.2   Jälleenyksityistämisen päivämäärä

Jälleenyksityistämisen katsotaan tapahtuvan sinä päivänä, kun sitova ostosopimus, johon sovelletaan velvoiteoikeutta toiminnassa olevan yksikön hankinnasta (”ostosopimus”), on allekirjoitettu. Jos osia toiminnasta olevasta yksiköstä myydään useille ostajille, jälleenyksityistäminen tulee voimaan sinä päivänä, kun viimeinen ostosopimus solmitaan. Ensitarjousmyynnin kohdalla aktuaalinen yksityistäminen tulee voimaan sinä päivänä, kun viimeinen Itävallan suorassa tai välillisessä hallinnassa oleva osake tulee myyntiin. Ensitarjousmyynnin välityksellä myytäviä yksiköitä eivät kuitenkaan enää sido B.III osassa eritellyt sitoumukset siitä päivästä alkaen, kun [...] osakkeet tulevat myyntiin.

3.3   Jälleenyksityistämisen määräaika

HBA on jälleenyksityistettävä 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ja Kaakkois-Euroopan verkosto 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä.

3.4   Toimeenpanon määräaika

HBA:n myynnin on tapahduttava [...] mennessä. Kaakkois-Euroopan verkoston myyntiä koskevat sopimukset tulee panna toimeen [...] mennessä.

3.5   Toimeenpanon määräaikojen jatkaminen

Jos toimeenpano viivästyy valvonta- tai kilpailuviranomaiselta tarvittavan hyväksynnän puuttumisesta johtuen, komissio voi suostua jatkamaan Kaakkois-Euroopan verkoston myyntiä koskevaa toimeenpanon määräaikaa 3.4 kohdan mukaisesti vielä [...]. Itävallan tulee jättää hakemus hyvissä ajoin ja viimeistään kaksi viikkoa ennen alkuperäisen määräajan päättymistä ja toimittaa komissiolle valvonnasta vastaavan toimitsijan vahvistus sille, että viivästys johtuu ainoastaan hyväksyvästä viranomaisesta tai hyväksyvistä viranomaisista ja että HGAA on suorittanut kaikki kohtuulliset toimenpiteet myyntisopimuksen toimeenpanemiseksi alkuperäisen määräajan kuluessa.

3.6   Ostajan vaihtuminen

Jos aktuaalisen jälleenyksityistämisen jälkeen mutta ennen määräajan umpeutumista ilmenee, että jonkin yksikön ostaja ei kykene täyttämään toimeenpanon ehtoja tai ei kykene täyttämään niitä toimeenpanon määräaikaan mennessä, kyseinen yksikkö voidaan komission suostumuksella myydä kolmannelle osapuolelle edellyttäen, että se voidaan panna toimeen ensimmäistä myyntiä koskevan määräajan kuluessa.

3.7   Jälleenyksityistämisen tai toimeenpanon määräaikojen laiminlyönti

Jos jälleenyksityistäminen ei onnistu 3.3 kohdassa mainitussa määräajassa tai jos toimeenpano ei onnistu 3.4 kohdassa mainitussa määräajassa yhdessä 3.5 kohdan kanssa luettuna, kyseisen yksikön tulee lopettaa uusi liiketoiminta määräajan umpeutumista seuraavana päivänä. Kyseiseen yksikköön tullaan soveltamaan tässä sitoumusluettelossa mainittuja lakkautettavaa osaa koskevia ehtoja edellä mainitusta päivästä lähtien.

4.   Myyntimenettely

| 4.1 | Itävalta sitoutuu siihen, että HGAA aloittaa toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistämisen vaatimat myyntimenettelyt hyvissä ajoin ja suorittaa ne nopeasti jälleenyksityistämisen toteuttamiseksi mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

4.1

Itävalta sitoutuu siihen, että HGAA aloittaa toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistämisen vaatimat myyntimenettelyt hyvissä ajoin ja suorittaa ne nopeasti jälleenyksityistämisen toteuttamiseksi mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.

| 4.2 | Toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistäminen tapahtuu joko osana ensitarjousmyyntiä normaaleissa markkinaolosuhteissa tai, missä laki sallii ja se on mahdollista liikesalaisuuksia rikkomatta, osana avointa, läpinäkyvää ja rajoituksetonta myyntimenetelmää, joka sisältää tavanomaiset vakuutukset (Representations and Warranties). Tämä ei estä neuvotteluja nimenomaisesti kiinnostuneiksi osapuoliksi tunnistettujen osapuolien kanssa ennen tai jälkeen menettelyn. |
| --- | --- |

4.2

Toiminnassa olevien yksiköiden jälleenyksityistäminen tapahtuu joko osana ensitarjousmyyntiä normaaleissa markkinaolosuhteissa tai, missä laki sallii ja se on mahdollista liikesalaisuuksia rikkomatta, osana avointa, läpinäkyvää ja rajoituksetonta myyntimenetelmää, joka sisältää tavanomaiset vakuutukset (Representations and Warranties). Tämä ei estä neuvotteluja nimenomaisesti kiinnostuneiksi osapuoliksi tunnistettujen osapuolien kanssa ennen tai jälkeen menettelyn.

V.   Lakkautettava osa

1.   Nykyisen liiketoiminnan lakkauttaminen pääomaa ja arvoa suojaten

| 1.1 | Itävalta sitoutuu siihen, että lopullisen hyväksynnän voimaantulopäivästä alkaen HGAA lakkauttaa nimenomaisesti sen lakkautettavassa osassa kyseisenä päivänä olevan liiketoiminnan tavalla, joka suojaa pääomaa ja arvoa. |
| --- | --- |

1.1

Itävalta sitoutuu siihen, että lopullisen hyväksynnän voimaantulopäivästä alkaen HGAA lakkauttaa nimenomaisesti sen lakkautettavassa osassa kyseisenä päivänä olevan liiketoiminnan tavalla, joka suojaa pääomaa ja arvoa.

| 1.2 | Lakkautettavassa osassa olevat omaisuuserät myydään, likvidoidaan tai ajetaan alas aktiivisella ja tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

1.2

Lakkautettavassa osassa olevat omaisuuserät myydään, likvidoidaan tai ajetaan alas aktiivisella ja tehokkaalla tavalla.

| 1.3 | Periaatteessa omaisuuserät tulee myydä mahdollisimman nopeasti. HGAA sitoutuu myymään omaisuuserät heti, kun vähintään kirjanpitoarvon saanti myyntivoittona on mahdollista, ellei myyntihinnan katsota kiistämättömän ja puolueettoman arvioinnin perusteella olevan selkeästi sopimaton. |
| --- | --- |

1.3

Periaatteessa omaisuuserät tulee myydä mahdollisimman nopeasti. HGAA sitoutuu myymään omaisuuserät heti, kun vähintään kirjanpitoarvon saanti myyntivoittona on mahdollista, ellei myyntihinnan katsota kiistämättömän ja puolueettoman arvioinnin perusteella olevan selkeästi sopimaton.

| 1.4 | Omaisuuserät, joita ei voida myydä 1.3 kohdan mukaisesti, päättyvät kautensa lopussa. |
| --- | --- |

1.4

Omaisuuserät, joita ei voida myydä 1.3 kohdan mukaisesti, päättyvät kautensa lopussa.

2.   Ei uutta liiketoimintaa lakkautettavassa osassa

| 2.1 | Itävalta sitoutuu siihen, ettei lakkautettavassa osassa hoideta uutta liiketoimintaa lopullisen hyväksynnän voimaantulopäivästä alkaen. Alla 2.2 ja 2.3 kohdassa mainittua lukuun ottamatta ja edellä mainitusta päivämäärästä alkaen kaikki HGAA-yhtiöt, paitsi toiminnassa olevat yksiköt, lakkauttavat ainoastaan kyseisenä päivänä olemassa olevan liiketoimintansa. |
| --- | --- |

2.1

Itävalta sitoutuu siihen, ettei lakkautettavassa osassa hoideta uutta liiketoimintaa lopullisen hyväksynnän voimaantulopäivästä alkaen. Alla 2.2 ja 2.3 kohdassa mainittua lukuun ottamatta ja edellä mainitusta päivämäärästä alkaen kaikki HGAA-yhtiöt, paitsi toiminnassa olevat yksiköt, lakkauttavat ainoastaan kyseisenä päivänä olemassa olevan liiketoimintansa.

| 2.2 | Toiminnan jatkaminen nykyisten asiakkaiden kanssa sallitaan myös lakkautettavassa osassa, mikäli on olemassa realistinen ja uskottava todisteiden tukema mahdollisuus, että jatkaminen parantaa rahoituksen tulevaa hyödyllisyyttä ja hyödyntämistä. Jatkamisen enimmäispituus on [...]; perustellut poikkeukset pidemmille jatkamiskausille tulee raportoida valvonnasta vastaavalle toimitsijalle ja perustella riittävällä tavalla kussakin yksittäisessä tapauksessa. Vielä rakenneuudistusajan lopussakin kaikki likvidaatiotoimet tulee selvittää mahdollisimman nopeasti.
  Seuraavassa mainittu on edelleen sallittua:






  — | liiketoimet, jotka ovat tarpeellisia maksuvalmiuden hoitamiseksi lakkautettavassa osassa, eli keskuspankkiliiketoimet; |
| --- | --- | --- |

2.2

Toiminnan jatkaminen nykyisten asiakkaiden kanssa sallitaan myös lakkautettavassa osassa, mikäli on olemassa realistinen ja uskottava todisteiden tukema mahdollisuus, että jatkaminen parantaa rahoituksen tulevaa hyödyllisyyttä ja hyödyntämistä. Jatkamisen enimmäispituus on [...]; perustellut poikkeukset pidemmille jatkamiskausille tulee raportoida valvonnasta vastaavalle toimitsijalle ja perustella riittävällä tavalla kussakin yksittäisessä tapauksessa. Vielä rakenneuudistusajan lopussakin kaikki likvidaatiotoimet tulee selvittää mahdollisimman nopeasti.

Seuraavassa mainittu on edelleen sallittua:

—

liiketoimet, jotka ovat tarpeellisia maksuvalmiuden hoitamiseksi lakkautettavassa osassa, eli keskuspankkiliiketoimet;

| — | katekokonaisuuksien hallinta lakkautettavassa osassa, jossa ei hoideta uusiin omaisuuseriin liittyvää liiketoimintaa, muutoin kuin luetelmakohdassa 4 mainitun säännön perusteella; |
| --- | --- |

—

katekokonaisuuksien hallinta lakkautettavassa osassa, jossa ei hoideta uusiin omaisuuseriin liittyvää liiketoimintaa, muutoin kuin luetelmakohdassa 4 mainitun säännön perusteella;

| — | johdannaiskauppa, joka on tarpeen nykyisen salkun (esim. swap-kauppa) korko-, valuutta- ja luottoriskien hallinnoimiseksi edellyttäen, että se pienentää HGAA:n kokonaisvaltaista markkinariskipositiota; |
| --- | --- |

—

johdannaiskauppa, joka on tarpeen nykyisen salkun (esim. swap-kauppa) korko-, valuutta- ja luottoriskien hallinnoimiseksi edellyttäen, että se pienentää HGAA:n kokonaisvaltaista markkinariskipositiota;

| — | liiketoimet, jotka ovat tarpeellisia säännöksien ja muiden lainsäädännöllisten syiden vuoksi, mukaan lukien HGAA:n katekokonaisuuksien ja maksuvalmiuden hoitoa varten hyväksyttyjen arvopapereiden hankinta, hallussapito ja myynti; |
| --- | --- |

—

liiketoimet, jotka ovat tarpeellisia säännöksien ja muiden lainsäädännöllisten syiden vuoksi, mukaan lukien HGAA:n katekokonaisuuksien ja maksuvalmiuden hoitoa varten hyväksyttyjen arvopapereiden hankinta, hallussapito ja myynti;

| — | lakkautettavan yksikön omaan jälleenrahoitukseen liittyvä liiketoiminta, uudet liikkeelle laskemiset ja velan takaisinostot mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

lakkautettavan yksikön omaan jälleenrahoitukseen liittyvä liiketoiminta, uudet liikkeelle laskemiset ja velan takaisinostot mukaan lukien;

| — | irtaimen ja kiinteän omaisuuden hankinta tuomioistuimen valvomissa ja oikeudenkäynnin ulkopuolisissa huutokaupoissa ja yksityisissä siirroissa arvopapereiden haltuunottamiseksi; |
| --- | --- |

—

irtaimen ja kiinteän omaisuuden hankinta tuomioistuimen valvomissa ja oikeudenkäynnin ulkopuolisissa huutokaupoissa ja yksityisissä siirroissa arvopapereiden haltuunottamiseksi;

| — | nykyisten sopimusten ja sitoumusten täyttäminen (esimerkiksi rakenteilla olevat kiinteistöt, lease-to-go-sopimusten aktivointi, rahoitusleasingsopimusten uudelleenluokittelu käyttöleasingsopimuksiksi ja päinvastoin); |
| --- | --- |

—

nykyisten sopimusten ja sitoumusten täyttäminen (esimerkiksi rakenteilla olevat kiinteistöt, lease-to-go-sopimusten aktivointi, rahoitusleasingsopimusten uudelleenluokittelu käyttöleasingsopimuksiksi ja päinvastoin);

| — | omaisuuserien edelleenvuokraus (lyhyestä keskipitkään) silloin, kun omaisuuserien myynti ja arvon säilyttäminen lyhyellä aikavälillä ei ole mahdollista, kustannusten vähentämiseksi tai välttämiseksi (huolto jne.). |
| --- | --- |

—

omaisuuserien edelleenvuokraus (lyhyestä keskipitkään) silloin, kun omaisuuserien myynti ja arvon säilyttäminen lyhyellä aikavälillä ei ole mahdollista, kustannusten vähentämiseksi tai välttämiseksi (huolto jne.).

Lisäksi liiketoimet HGAA:n konserniyhtiöiden kanssa ovat edelleen sallittuja (mikäli niiden tarkoituksena on jälleenrahoitustoimien jatkaminen), kuten ovat myös sellaiset liiketoimet HGAA:n omaisuuserien (osakeomistukset, salkut jne.) ostajien kanssa, jotka suoritetaan jälleenyksityistämisen yhteydessä ja ovat tarpeellisia kyseessä olevien yksiköiden/omaisuuserien onnistuneelle myynnille (esimerkiksi myyjän rahoitus, myönnettyjen vakuuksien – kuten takuiden – jatkaminen HGAA:n toimesta ostajan hyväksi jne.).

| 2.3 | Tapauksissa, joissa vaikutukset näkyvät sitoumuksen tuloksissa, lakkautettava yksikkö voi, osana takaisinsaantia ja selvitystä, mukauttaa liiketointa kyseessä olevan toimeksiannon velallisen kanssa edellyttäen, että näiden toimenpiteiden voidaan katsoa suojaavan arvoa tai vähentävän riskiä ilman kilpailun vääristymistä. Tämä tulee todentaa kirjallisesti valvonnasta vastaavalle toimitsijalle kussakin yksittäisessä tapauksessa. Liiketoimen mukauttamista ovat muutokset sitoumukseen, kuten korkotarkistukset, lykkäykset, maturiteetin uudelleenjärjestely, velvollisuuden siirto/omaksiotto, jatkaminen ja velan muunto esimerkiksi uusien samalle summalle tehtyjen luottosopimusten muodossa, vakuuden muutoksilla tai finanssikertoimien muutoksilla tai finanssikertoimista luopumalla. Mukautustoimenpiteillä, joihin tässä kappaleessa viitataan, maturiteettia voidaan jatkaa [...]; tämän ylittäviin mukautustoimenpiteisiin voidaan sitoutua ainoastaan valvonnasta vastaavan toimitsijan hyväksynnällä. |
| --- | --- |

2.3

Tapauksissa, joissa vaikutukset näkyvät sitoumuksen tuloksissa, lakkautettava yksikkö voi, osana takaisinsaantia ja selvitystä, mukauttaa liiketointa kyseessä olevan toimeksiannon velallisen kanssa edellyttäen, että näiden toimenpiteiden voidaan katsoa suojaavan arvoa tai vähentävän riskiä ilman kilpailun vääristymistä. Tämä tulee todentaa kirjallisesti valvonnasta vastaavalle toimitsijalle kussakin yksittäisessä tapauksessa. Liiketoimen mukauttamista ovat muutokset sitoumukseen, kuten korkotarkistukset, lykkäykset, maturiteetin uudelleenjärjestely, velvollisuuden siirto/omaksiotto, jatkaminen ja velan muunto esimerkiksi uusien samalle summalle tehtyjen luottosopimusten muodossa, vakuuden muutoksilla tai finanssikertoimien muutoksilla tai finanssikertoimista luopumalla. Mukautustoimenpiteillä, joihin tässä kappaleessa viitataan, maturiteettia voidaan jatkaa [...]; tämän ylittäviin mukautustoimenpiteisiin voidaan sitoutua ainoastaan valvonnasta vastaavan toimitsijan hyväksynnällä.

| 2.4 | Lisäksi myytävien omaisuuserien suoraan arvonnousuun kulutettavien varojen rahoitus on luvallista, jos se mahdollistaa myyntikelpoisuuden merkittävän parannuksen. Tämä koskee erityisesti oikeudenkäyntikuluja ja hallinnollisia kuluja (esimerkiksi paikalliseen maarekisteriin tehtävistä korjauksista johtuvia) ja yksittäistapauksissa yksittäisiin omaisuuseriin tehtäviä rakenteellisia/teknisiä muutoksia, jotka vaativat valvonnasta vastaavan toimitsijan suostumuksen. |
| --- | --- |

2.4

Lisäksi myytävien omaisuuserien suoraan arvonnousuun kulutettavien varojen rahoitus on luvallista, jos se mahdollistaa myyntikelpoisuuden merkittävän parannuksen. Tämä koskee erityisesti oikeudenkäyntikuluja ja hallinnollisia kuluja (esimerkiksi paikalliseen maarekisteriin tehtävistä korjauksista johtuvia) ja yksittäistapauksissa yksittäisiin omaisuuseriin tehtäviä rakenteellisia/teknisiä muutoksia, jotka vaativat valvonnasta vastaavan toimitsijan suostumuksen.

3.   HBI:n alasajo

Markkinoiden vääristymisen ja talletusten ulosvirtauksen estämiseksi vähittäispankki HBI:n alasajon aikana ja HBI:n alasajosta johtuvien lisämaksuvalmiustarpeisiin varautumiseksi HBI:hin sovelletaan seuraavaa:

| 3.1 | HBI ei ryhdy uuteen liiketoimintaan muutoin kuin alla määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

3.1

HBI ei ryhdy uuteen liiketoimintaan muutoin kuin alla määritellyllä tavalla.

| 3.2 | HBI:n omaisuuseriä vähennetään asteittain salkkujen tai yksittäisten omaisuuserien myynnin kautta, muiden rakenneuudistusliiketoimien kautta (eli siirtämällä salkkuja ja/tai omaisuuseriä lakkautettavaan osaan) ja myös olemassa olevia omaisuuseriä kuolettamalla. |
| --- | --- |

3.2

HBI:n omaisuuseriä vähennetään asteittain salkkujen tai yksittäisten omaisuuserien myynnin kautta, muiden rakenneuudistusliiketoimien kautta (eli siirtämällä salkkuja ja/tai omaisuuseriä lakkautettavaan osaan) ja myös olemassa olevia omaisuuseriä kuolettamalla.

| 3.3 | HBI:n taseessa olevien velkojen lakkauttaminen seuraa sen taseessa olevien omaisuuserien lakkautusta ja tulee olemaan viimeksi mainitun määrittämää. HBI:n velkoja vähennetään siis suhteessa omaisuuserien vähentämiseen. |
| --- | --- |

3.3

HBI:n taseessa olevien velkojen lakkauttaminen seuraa sen taseessa olevien omaisuuserien lakkautusta ja tulee olemaan viimeksi mainitun määrittämää. HBI:n velkoja vähennetään siis suhteessa omaisuuserien vähentämiseen.

| 3.4 | Tämänhetkisten suunnitelmien mukaan HBI:n lakkauttaminen tulee sisältämään seuraavat keskeiset toimenpiteet:






  — | tämänhetkisen noin 3 miljardin euron taseen loppusumman pienentäminen noin [...] prosentilla vuoden 2013 loppuun mennessä paikalliseen lakkautettavaan yksikköön (HLI) siirrettävien salkkujen avulla; |
| --- | --- | --- |

3.4

Tämänhetkisten suunnitelmien mukaan HBI:n lakkauttaminen tulee sisältämään seuraavat keskeiset toimenpiteet:

—

tämänhetkisen noin 3 miljardin euron taseen loppusumman pienentäminen noin [...] prosentilla vuoden 2013 loppuun mennessä paikalliseen lakkautettavaan yksikköön (HLI) siirrettävien salkkujen avulla;

| — | jäljelle jäävän sopimusmaturiteetista johtuvista saatavista koostuvan taseen loppusumman pienentäminen noin [...] eurolla noin [...] euroon vuoden 2018 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

—

jäljelle jäävän sopimusmaturiteetista johtuvista saatavista koostuvan taseen loppusumman pienentäminen noin [...] eurolla noin [...] euroon vuoden 2018 loppuun mennessä;

| — | [...]











  (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

[...]

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 3.5 | Turvatakseen [...] oman jälleenrahoituksen alasajovaiheessa ja välttääkseen lisämaksuvalmiustarpeen HBI voi [...], jos tämä on tarpeen nykyisten [...] alittamisen estämiseksi tai kompensoimiseksi. |
| --- | --- |

3.5

Turvatakseen [...] oman jälleenrahoituksen alasajovaiheessa ja välttääkseen lisämaksuvalmiustarpeen HBI voi [...], jos tämä on tarpeen nykyisten [...] alittamisen estämiseksi tai kompensoimiseksi.

| 3.6 | HBI tulee tarjoamaan/ottamaan vastaan talletuksia ainoastaan nimellisin koroin, jotka ovat HBI:n viiden tärkeimmän tukea nauttimattoman kilpailijan [...] samalla kaudella vastaaville tuotteille tarjoamien parhaimpien viitekorkojen keskiarvoa alempia. |
| --- | --- |

3.6

HBI tulee tarjoamaan/ottamaan vastaan talletuksia ainoastaan nimellisin koroin, jotka ovat HBI:n viiden tärkeimmän tukea nauttimattoman kilpailijan [...] samalla kaudella vastaaville tuotteille tarjoamien parhaimpien viitekorkojen keskiarvoa alempia.

| 3.7 | [...]. |
| --- | --- |

3.7

[...].

| 3.8 | Ellei edellä muuta mainita, V.1 ja V.2 osassa eritellyt lakkautettavaa osaa koskevat edellytykset koskevat soveltuvin osin myös HBI:n lakkauttamista. |
| --- | --- |

3.8

Ellei edellä muuta mainita, V.1 ja V.2 osassa eritellyt lakkautettavaa osaa koskevat edellytykset koskevat soveltuvin osin myös HBI:n lakkauttamista.

2.   Valvonnasta vastaava toimitsija

I.   Nimitysmenettely

| 1. | Itävalta varmistaa, että HGAA nimittää seuraavassa mainittujen ehtojen mukaisesti valvonnasta vastaavan toimitsijan, jäljempänä ’toimitsija’, jonka tulee suorittaa C.II osassa mainitut tehtävät ja velvollisuudet. |
| --- | --- |

1.

Itävalta varmistaa, että HGAA nimittää seuraavassa mainittujen ehtojen mukaisesti valvonnasta vastaavan toimitsijan, jäljempänä ’toimitsija’, jonka tulee suorittaa C.II osassa mainitut tehtävät ja velvollisuudet.

| 2. | Toimitsijan on oltava HGAA:sta riippumaton, hän ei saa altistua eturistiriidalle ja hänellä tulee olla mandaattinsa suorittamiseen tarvittava asiantuntijuus. Toimitsijan palkkiosta vastaa HGAA tavalla, joka ei haittaa toimitsijan mandaatin riippumatonta ja tehokasta suorittamista. Toimitsijakuluista vastaa lain sallimassa laajuudessa HGAA ja muussa tapauksessa Itävalta. |
| --- | --- |

2.

Toimitsijan on oltava HGAA:sta riippumaton, hän ei saa altistua eturistiriidalle ja hänellä tulee olla mandaattinsa suorittamiseen tarvittava asiantuntijuus. Toimitsijan palkkiosta vastaa HGAA tavalla, joka ei haittaa toimitsijan mandaatin riippumatonta ja tehokasta suorittamista. Toimitsijakuluista vastaa lain sallimassa laajuudessa HGAA ja muussa tapauksessa Itävalta.

| 3. | Komission suostumuksella sen 5 päivänä joulukuuta 2012 (C(2012) 9255 final) antaman hyväksymispäätöksen liitteen 12 kohdassa sitoumusten noudattamiseksi jo nimitetty toimitsija, [...], jatkaa toimessaan. Mikäli komissio kuitenkin vaatii uuden toimitsijan nimittämistä, sovelletaan seuraavaa:






  3.1 | Itävalta sitoutuu varmistamaan, että HGAA toimittaa yhden tai useamman toimitsijaehdokkaan nimen asianmukaisen ajan kuluessa. Ehdotusten tulee sisältää riittävä määrä tietoa mainittujen henkilöiden soveltuvuudesta tehtävään (C.I.2 osa). HGAA:n ehdottaman toimitsijan nimitys vaatii hyväksynnän komissiolta, joka voi evätä hyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että toimitsijaehdokas on toimeen ilmeisen sopimaton. |
| --- | --- | --- |

3.

Komission suostumuksella sen 5 päivänä joulukuuta 2012 (C(2012) 9255 final) antaman hyväksymispäätöksen liitteen 12 kohdassa sitoumusten noudattamiseksi jo nimitetty toimitsija, [...], jatkaa toimessaan. Mikäli komissio kuitenkin vaatii uuden toimitsijan nimittämistä, sovelletaan seuraavaa:

3.1

Itävalta sitoutuu varmistamaan, että HGAA toimittaa yhden tai useamman toimitsijaehdokkaan nimen asianmukaisen ajan kuluessa. Ehdotusten tulee sisältää riittävä määrä tietoa mainittujen henkilöiden soveltuvuudesta tehtävään (C.I.2 osa). HGAA:n ehdottaman toimitsijan nimitys vaatii hyväksynnän komissiolta, joka voi evätä hyväksynnän ainoastaan siinä tapauksessa, että toimitsijaehdokas on toimeen ilmeisen sopimaton.

| 3.2 | Jos komissio hylkää kaikki HGAA:n toimitsijaehdokkaat, Itävalta sitoutuu varmistamaan, että HGAA toimittaa vielä yhden tai useamman ehdokkaan tiedot neljän viikon kuluessa hylkäämisestä tiedon saatuaan C.I.2 ja C.I.3 osassa mainittujen edellytysten ja menetelmän mukaisesti. Mikäli komissio hylkää myös nämä toimitsijaehdokkaat, komissio ehdottaa toimitsijaa, jonka HGAA sen jälkeen nimittää. |
| --- | --- |

3.2

Jos komissio hylkää kaikki HGAA:n toimitsijaehdokkaat, Itävalta sitoutuu varmistamaan, että HGAA toimittaa vielä yhden tai useamman ehdokkaan tiedot neljän viikon kuluessa hylkäämisestä tiedon saatuaan C.I.2 ja C.I.3 osassa mainittujen edellytysten ja menetelmän mukaisesti. Mikäli komissio hylkää myös nämä toimitsijaehdokkaat, komissio ehdottaa toimitsijaa, jonka HGAA sen jälkeen nimittää.

II.   Toimitsijan tehtävät ja velvollisuudet

| 1. | Toimitsijan tehtävä on valvoa HGAA:n rakenneuudistussuunnitelman täysimittaista ja oikea-aikaista toteutusta sekä sitoumusten noudattamista. Hänen tulee myös suorittaa toimitsijan vastuulle nimenomaisesti kuuluvat sitoumusluettelossa eritellyt tehtävät (katso esimerkiksi D.I osa). Komissio voi pyytää toimitsijalta selityksiä ja lisäselvityksiä. |
| --- | --- |

1.

Toimitsijan tehtävä on valvoa HGAA:n rakenneuudistussuunnitelman täysimittaista ja oikea-aikaista toteutusta sekä sitoumusten noudattamista. Hänen tulee myös suorittaa toimitsijan vastuulle nimenomaisesti kuuluvat sitoumusluettelossa eritellyt tehtävät (katso esimerkiksi D.I osa). Komissio voi pyytää toimitsijalta selityksiä ja lisäselvityksiä.

| 2. | Toimitsija raportoi komissiolle neljännesvuosittain rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta ja sitoumusten noudattamisesta. Tätä tarkoitusta varten toimitsija laatii luonnoksen rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta ja sitoumusten noudattamisesta ja toimittaa sen komissiolle, Itävallalle ja HGAA:lle kunkin vuosineljänneksen päättymisen jälkeen. Komissio voi tarpeen vaatiessa tarkentaa raportin laajuutta. |
| --- | --- |

2.

Toimitsija raportoi komissiolle neljännesvuosittain rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta ja sitoumusten noudattamisesta. Tätä tarkoitusta varten toimitsija laatii luonnoksen rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta ja sitoumusten noudattamisesta ja toimittaa sen komissiolle, Itävallalle ja HGAA:lle kunkin vuosineljänneksen päättymisen jälkeen. Komissio voi tarpeen vaatiessa tarkentaa raportin laajuutta.

| 3. | Komissio, Itävalta ja HGAA voivat kommentoida luonnosta kahden viikon kuluessa sen vastaanottamisesta, jäljempänä ’kommenttien määräaika’. Neljän viikon kuluessa kommenttien määräajan päättymisen jälkeen toimitsija laatii ja toimittaa komissiolle lopullisen raportin ja sisällyttää siihen vastaanottamansa kommentit. Toimitsijan on lähetettävä kopio lopullisesta raportista myös Itävallalle ja HGAA:lle. |
| --- | --- |

3.

Komissio, Itävalta ja HGAA voivat kommentoida luonnosta kahden viikon kuluessa sen vastaanottamisesta, jäljempänä ’kommenttien määräaika’. Neljän viikon kuluessa kommenttien määräajan päättymisen jälkeen toimitsija laatii ja toimittaa komissiolle lopullisen raportin ja sisällyttää siihen vastaanottamansa kommentit. Toimitsijan on lähetettävä kopio lopullisesta raportista myös Itävallalle ja HGAA:lle.

III.   Itävallan ja HGAA:n tehtävät ja velvollisuudet

Itävalta varmistaa, että komissio ja toimitsija voivat lopullisen hyväksynnän toteutuksen ajan rajoittamattomasti käyttää kaikkea lopullisen hyväksynnän toteutumisen valvontaan tarvittavaa tietoa. HGAA tukee toimitsijaa valmistelemalla ja antamalla tiedon käyttöön nopeasti. Komissio ja toimitsija voivat pyytää HGAA:lta ja Itävallalta selityksiä ja lisäselvityksiä. Itävalta ja HGAA toimivat kaikin tavoin yhteistyössä komission ja toimitsijan kanssa lopullisen hyväksynnän toteuttamisen valvonnan osalta.

IV.   Toimitsijan vaihtaminen ja vapauttaminen

| 1. | Mikäli toimitsija ei suorita tehtäviään tai täytä velvollisuuksiaan tai ei (enää) täytä soveltuvuusvaatimuksia (C.I.2 osa), HGAA voi erottaa toimitsijan komission suostumuksella tai, saatuaan vastaavan perustellun pyynnön komissiolta ja toimitsijaa kuultuaan, erottaa toimitsijan. Jos toimitsija erotetaan, hänet tulee korvata uudella toimitsijalla. Uusi toimitsija tulee nimittää C.I osassa määriteltyä menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

1.

Mikäli toimitsija ei suorita tehtäviään tai täytä velvollisuuksiaan tai ei (enää) täytä soveltuvuusvaatimuksia (C.I.2 osa), HGAA voi erottaa toimitsijan komission suostumuksella tai, saatuaan vastaavan perustellun pyynnön komissiolta ja toimitsijaa kuultuaan, erottaa toimitsijan. Jos toimitsija erotetaan, hänet tulee korvata uudella toimitsijalla. Uusi toimitsija tulee nimittää C.I osassa määriteltyä menettelyä noudattaen.

| 2. | Jos toimitsija erotetaan, häntä voidaan pyytää jatkamaan tehtävässään, kunnes uusi toimitsija on nimitetty. Erotetun toimitsijan tulee toimittaa uudelle toimitsijalle kaikki asiaankuuluva tieto. Erotetun toimitsijan toiminta lakkaa vasta, kun HGAA on vapauttanut hänet tehtävistään komission suostumuksella. |
| --- | --- |

2.

Jos toimitsija erotetaan, häntä voidaan pyytää jatkamaan tehtävässään, kunnes uusi toimitsija on nimitetty. Erotetun toimitsijan tulee toimittaa uudelle toimitsijalle kaikki asiaankuuluva tieto. Erotetun toimitsijan toiminta lakkaa vasta, kun HGAA on vapauttanut hänet tehtävistään komission suostumuksella.

2.   Loppusäännökset

I.   Lisätuesta raportoiminen

| 1. | Itävallan tasavalta sitoutuu siihen, ettei se myönnä lisätukea HGAA-konserniin kuuluville yhtiöille, jotka eivät sisälly lakkautettavaan osaan, ellei kyseinen tuki palvele säädettyjä vaatimuksia ja ellei sääntelyviranomainen vahvista tätä. Itävallan tasavalta sitoutuu myös ilmoittamaan komissiolle välittömästi kaikista lisätukitoimenpiteistä HGAA:n hyväksi, kunnes rakenneuudistussuunnitelma on toteutettu kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.

Itävallan tasavalta sitoutuu siihen, ettei se myönnä lisätukea HGAA-konserniin kuuluville yhtiöille, jotka eivät sisälly lakkautettavaan osaan, ellei kyseinen tuki palvele säädettyjä vaatimuksia ja ellei sääntelyviranomainen vahvista tätä. Itävallan tasavalta sitoutuu myös ilmoittamaan komissiolle välittömästi kaikista lisätukitoimenpiteistä HGAA:n hyväksi, kunnes rakenneuudistussuunnitelma on toteutettu kokonaisuudessaan.

II.   Oikeudellisten riitojen ratkaisu

| 1. | Mikäli Itävallan sitoumusten ja HGAA:n juridisten velvoitteiden välillä ilmenee ristiriitoja, Itävalta sitoutuu varmistamaan, että HGAA ilmoittaa asiasta toimitsijalle viivytyksettä ja ehdottaa vaihtoehtoa ristiriidan ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.

Mikäli Itävallan sitoumusten ja HGAA:n juridisten velvoitteiden välillä ilmenee ristiriitoja, Itävalta sitoutuu varmistamaan, että HGAA ilmoittaa asiasta toimitsijalle viivytyksettä ja ehdottaa vaihtoehtoa ristiriidan ratkaisemiseksi.

| 2. | Saatuaan HGAA:lta riittävässä määrin dokumentoidun vaihtoehtoisen ehdotuksen, toimitsija tutkii mahdollisimman nopeasti, komissiota konsultoiden, vaihtoehtoisen ehdotuksen asianmukaisuuden ottaen huomioon lopullisen hyväksynnän ja kyseessä olevan HGAA:n juridisen velvoitteen. Jos ehdotus on sopiva, komission yksiköt suorittavat tarvittavat asianmukaisten menettelyjen mukaiset lisätoimenpiteet. |
| --- | --- |

2.

Saatuaan HGAA:lta riittävässä määrin dokumentoidun vaihtoehtoisen ehdotuksen, toimitsija tutkii mahdollisimman nopeasti, komissiota konsultoiden, vaihtoehtoisen ehdotuksen asianmukaisuuden ottaen huomioon lopullisen hyväksynnän ja kyseessä olevan HGAA:n juridisen velvoitteen. Jos ehdotus on sopiva, komission yksiköt suorittavat tarvittavat asianmukaisten menettelyjen mukaiset lisätoimenpiteet.

III.   Kuulemislauseke

Vastauksena riittävässä määrin dokumentoituun Itävallan jättämään hakemukseen komissio voi, toimitsijaa kuultuaan, myöntää jatkoaikaa sitoumuksissa määritellyille määräajoille edellyttäen, että kyseisen määräajan kuluessa on luvattu saavuttaa jokin päämäärä. Komissio voi myös poistaa, vaihtaa tai korvata yhden tai useamman sitoumuksissa määritellyn velvollisuuden tai edellytyksen.

---

(1)  Valtion/valtiotason alapuolisen yhteisön suorassa määräysvallassa olevat toimijat tai toimijat, joilla on taloudellinen yhteys valtioon/valtiotason alapuoliseen yhteisöön.

(2)  Termi ’riskien kannalta merkityksellinen liiketoimi’ määritellään konsernin luottoperiaatteiden mukaisesti ja sisältää näin ollen kaiken luotto-/leasingtoiminnan, johon liittyy vastapuoli- ja/tai luottotakuuriski (delcredere-riski).

(3)  Vaikka uuteen liiketoimintaan sovellettavat 4.1.1–4.1.6 kohdassa eritellyt rajoitukset eivät koske jatkamisia, joiden maksimijuoksuaika on [...], tulee jatkamisten kuitenkin noudattaa tarkasti HGAA:n riskipolitiikkaa ja muita sääntöjä.

(4)  HGAA:n riskien mittaamismenetelmän (Exposure Measurement Methodology) mukaan tämä tarkoittaa, että olemassa olevien sidottujen kehyslainojen käyttämätöntä osaa ei katsota uudeksi liiketoiminnaksi.

---

| 14.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2013,

valtiontuesta N:o SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt Frucona Košice, a. s. -yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 6261)

(Ainoastaan slovakinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/342/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa mainittujen määräysten mukaisesti ja on ottanut huomioon niiden huomautukset (2),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

1.   KOMISSION MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 15 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 25 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun, jonka mukaan yritykselle Frucona Košice, a.s. olisi myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelija toimitti lisätietoja 3 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Kantelijan kanssa pidettiin kokous 24 päivänä toukokuuta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 15 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 25 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun, jonka mukaan yritykselle Frucona Košice, a.s. olisi myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelija toimitti lisätietoja 3 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Kantelijan kanssa pidettiin kokous 24 päivänä toukokuuta 2005.

| (2) | Komissio pyysi kantelijan toimittamien tietojen perusteella 6 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Slovakialta tietoja toimenpiteestä, jota kantelu koskee. Slovakia vastasi 4 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä tammikuuta 2005. Se ilmoitti komissiolle Frucona Košice a.s:lle velkasaneerauksen yhteydessä mahdollisesti myönnetystä sääntöjenvastaisesta tuesta ja pyysi komissiota hyväksymään tuen pelastamistukena taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle. Slovakia toimitti lisätietoja 24 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä ja 28 päivänä tammikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon viranomaiset vastasivat 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Slovakian viranomaisten kanssa pidettiin kokous 12 päivänä toukokuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi kantelijan toimittamien tietojen perusteella 6 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Slovakialta tietoja toimenpiteestä, jota kantelu koskee. Slovakia vastasi 4 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä tammikuuta 2005. Se ilmoitti komissiolle Frucona Košice a.s:lle velkasaneerauksen yhteydessä mahdollisesti myönnetystä sääntöjenvastaisesta tuesta ja pyysi komissiota hyväksymään tuen pelastamistukena taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle. Slovakia toimitti lisätietoja 24 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä ja 28 päivänä tammikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon viranomaiset vastasivat 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Slovakian viranomaisten kanssa pidettiin kokous 12 päivänä toukokuuta 2005.

| (3) | Komissio ilmoitti Slovakialle 5 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kyseisen tuen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Slovakialle 5 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kyseisen tuen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (5) | Slovakian viranomaiset esittivät huomautuksensa 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 17 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio sai lisäksi huomautuksia yhdeltä asianosaiselta (tuensaajalta) 24 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti ne edelleen Slovakialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Slovakian huomautukset saatiin 16 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Tuensaajan kanssa pidettiin 28 päivänä maaliskuuta 2006 kokous, jossa sillä oli mahdollisuus esittää mielipiteensä asiasta. Slovakia toimitti lisätietoja 5 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 8 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Slovakian viranomaiset esittivät huomautuksensa 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 17 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio sai lisäksi huomautuksia yhdeltä asianosaiselta (tuensaajalta) 24 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti ne edelleen Slovakialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Slovakian huomautukset saatiin 16 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Tuensaajan kanssa pidettiin 28 päivänä maaliskuuta 2006 kokous, jossa sillä oli mahdollisuus esittää mielipiteensä asiasta. Slovakia toimitti lisätietoja 5 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 8 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (6) | Komissio teki 7 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen (4), jossa se määräsi tuen perittäväksi takaisin. Slovakian viranomaiset ilmoittivat sen jälkeen komissiolle päätöksen täytäntöönpanoa koskevassa yhteydenpidossaan kansallisen oikeudenkäynnin tuloksista, jotka liittyivät velkasaneeraukseen sisältyvään velan määrään. Tämä tieto olisi otettava huomioon tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio teki 7 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen (4), jossa se määräsi tuen perittäväksi takaisin. Slovakian viranomaiset ilmoittivat sen jälkeen komissiolle päätöksen täytäntöönpanoa koskevassa yhteydenpidossaan kansallisen oikeudenkäynnin tuloksista, jotka liittyivät velkasaneeraukseen sisältyvään velan määrään. Tämä tieto olisi otettava huomioon tässä päätöksessä.

2.   UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN MENETTELY

| (7) | Frucona Košice a.s. valitti 12 päivänä tammikuuta 2007 komission päätöksestä unionin yleiseen tuomioistuimeen. Yritys kiisti muun muassa velan perimättä jättämisen luokittelun valtiontueksi. Sen mukaan toimenpide noudatti markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi 7 päivänä joulukuuta 2010 (asia T-11/07) antamassaan tuomiossa kantajan perustelut ja vahvisti komission päätöksen, koska konkurssi olisi ollut valtiolle edullisempi vaihtoehto kuin velkojien kanssa sovittu velkasaneeraus. |
| --- | --- |

(7)

Frucona Košice a.s. valitti 12 päivänä tammikuuta 2007 komission päätöksestä unionin yleiseen tuomioistuimeen. Yritys kiisti muun muassa velan perimättä jättämisen luokittelun valtiontueksi. Sen mukaan toimenpide noudatti markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi 7 päivänä joulukuuta 2010 (asia T-11/07) antamassaan tuomiossa kantajan perustelut ja vahvisti komission päätöksen, koska konkurssi olisi ollut valtiolle edullisempi vaihtoehto kuin velkojien kanssa sovittu velkasaneeraus.

3.   UNIONIN TUOMIOISTUIMEN MENETTELY

| (8) | Frucona Košice a.s. haki yleisen tuomioistuimen tuomioon muutosta unionin tuomioistuimesta. Yrityksen mukaan yleinen tuomioistuin ei ollut arvioinut asianmukaisesti komission tapaa soveltaa yksityisen velkojan arviointiperiaatetta ja se oli korvannut perusteettomasti yksityisen velkojan periaatetta koskevat komission perustelut omilla perusteluillaan (asia C-73/11 P). |
| --- | --- |

(8)

Frucona Košice a.s. haki yleisen tuomioistuimen tuomioon muutosta unionin tuomioistuimesta. Yrityksen mukaan yleinen tuomioistuin ei ollut arvioinut asianmukaisesti komission tapaa soveltaa yksityisen velkojan arviointiperiaatetta ja se oli korvannut perusteettomasti yksityisen velkojan periaatetta koskevat komission perustelut omilla perusteluillaan (asia C-73/11 P).

| (9) | Unionin tuomioistuin kumosi 24 päivänä tammikuuta 2013 yleisen tuomioistuimen tuomion. Unionin tuomioistuin päätteli, että komissio oli tehnyt ilmeiseen arviointivirheen, koska se ei ollut ottanut yksityisen velkojan periaatetta koskevassa arvioinnissaan huomioon konkurssimenettelyjen kestoa, tai jos se oli ottanut kyseisen tekijän huomioon, se ei ollut esittänyt riittäviä perusteluja päätökselleen. Asia siirrettiin takaisin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi, sillä se ei ollut vielä antanut ratkaisua veroulosottoa koskevasta yrityksen kanteesta. |
| --- | --- |

(9)

Unionin tuomioistuin kumosi 24 päivänä tammikuuta 2013 yleisen tuomioistuimen tuomion. Unionin tuomioistuin päätteli, että komissio oli tehnyt ilmeiseen arviointivirheen, koska se ei ollut ottanut yksityisen velkojan periaatetta koskevassa arvioinnissaan huomioon konkurssimenettelyjen kestoa, tai jos se oli ottanut kyseisen tekijän huomioon, se ei ollut esittänyt riittäviä perusteluja päätökselleen. Asia siirrettiin takaisin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi, sillä se ei ollut vielä antanut ratkaisua veroulosottoa koskevasta yrityksen kanteesta.

4.   KUMOAMINEN

| (10) | Unionin tuomioistuimen tuomion vuoksi komissio katsoo, että on asianmukaista kumota alkuperäinen 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehty päätös ja korvata se tällä päätöksellä, jotta unionin tuomioistuimen mainitsemat puutteet voidaan korjata. |
| --- | --- |

(10)

Unionin tuomioistuimen tuomion vuoksi komissio katsoo, että on asianmukaista kumota alkuperäinen 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehty päätös ja korvata se tällä päätöksellä, jotta unionin tuomioistuimen mainitsemat puutteet voidaan korjata.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

1.   YRITYS

| (11) | Tuensaaja on Frucona Košice, a.s. -yritys, joka valmisti alkoholia, alkoholijuomia, alkoholittomia juomia, hedelmä- ja vihannessäilykkeitä sekä etikkaa. Menetettyään valmistuslupansa tuensaaja lopetti alkoholin ja alkoholijuomien tuotannon. Se jatkoi kuitenkin toimintaansa alkoholin ja alkoholijuomien tukkukaupassa. Yritys sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella aluetukikelpoisella alueella. |
| --- | --- |

(11)

Tuensaaja on Frucona Košice, a.s. -yritys, joka valmisti alkoholia, alkoholijuomia, alkoholittomia juomia, hedelmä- ja vihannessäilykkeitä sekä etikkaa. Menetettyään valmistuslupansa tuensaaja lopetti alkoholin ja alkoholijuomien tuotannon. Se jatkoi kuitenkin toimintaansa alkoholin ja alkoholijuomien tukkukaupassa. Yritys sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella aluetukikelpoisella alueella.

| (12) | Tuensaajan palveluksessa oli tuen arvioinnin kannalta merkityksellisellä ajanjaksolla noin 200 henkilöä. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan yritys esitti komissiolle tietoja liikevaihdostaan (myös valmistevero- ja arvonlisäverotiedot). Tiedot esitetään seuraavassa taulukossa.

  Taulukko 1


  Liikevaihto eri tuotantolohkoittain, ml. valmisteverot ja alv (Slovakian korunaa) | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etikka | 28 029 500 | 27 605 100 | 11 513 600 |
| Hedelmä- ja vihannessäilykkeet | 37 112 500 | 32 584 500 | 22 696 400 |
| Kaali | 2 878 340 | 503 030 | 201 310 |
| Hiilihapolliset alkoholittomat juomat | 9 373 800 | 17 601 600 | 17 560 100 |
| Hiilihapottomat alkoholittomat juomat | 2 877 700 | 6 420 420 | 7 920 010 |
| Mehut (100 %) | 51 654 900 | 43 421 600 | 22 706 600 |
| Alkoholit | 696 193 500 | 743 962 700 | 728 837 400 |
| Siideri | 1 495 640 | 106 360 | 0 |
| Siirappi | 5 928 100 | 6 502 920 | 5 199 540 |
| Muut tuotteet/palvelut | 59 476 000 | 99 635 000 | 63 680 000 |
| YHTEENSÄ | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960 (5) |

(12)

Tuensaajan palveluksessa oli tuen arvioinnin kannalta merkityksellisellä ajanjaksolla noin 200 henkilöä. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan yritys esitti komissiolle tietoja liikevaihdostaan (myös valmistevero- ja arvonlisäverotiedot). Tiedot esitetään seuraavassa taulukossa.

Taulukko 1

Liikevaihto eri tuotantolohkoittain, ml. valmisteverot ja alv (Slovakian korunaa)

2002

2003

2004

Etikka

28 029 500

27 605 100

11 513 600

Hedelmä- ja vihannessäilykkeet

37 112 500

32 584 500

22 696 400

Kaali

2 878 340

503 030

201 310

Hiilihapolliset alkoholittomat juomat

9 373 800

17 601 600

17 560 100

Hiilihapottomat alkoholittomat juomat

2 877 700

6 420 420

7 920 010

Mehut (100 %)

51 654 900

43 421 600

22 706 600

Alkoholit

696 193 500

743 962 700

728 837 400

Siideri

1 495 640

106 360

0

Siirappi

5 928 100

6 502 920

5 199 540

Muut tuotteet/palvelut

59 476 000

99 635 000

63 680 000

YHTEENSÄ

895 019 980

978 343 230

880 314 960 (5)

| (13) | Kyseiset tiedot poikkeavat merkittävästi tiedoista, jotka komissio sai Slovakian viranomaisilta ja jotka mainittiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (6). Vastatessaan tuensaajan huomautuksiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Slovakian viranomaiset eivät kiistäneet edellä mainittujen lukujen oikeellisuutta. Slovakian viranomaisten mukaan tuensaaja voidaan luokitella keskisuureksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(13)

Kyseiset tiedot poikkeavat merkittävästi tiedoista, jotka komissio sai Slovakian viranomaisilta ja jotka mainittiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (6). Vastatessaan tuensaajan huomautuksiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Slovakian viranomaiset eivät kiistäneet edellä mainittujen lukujen oikeellisuutta. Slovakian viranomaisten mukaan tuensaaja voidaan luokitella keskisuureksi yritykseksi.

2.   SOVELLETTAVA KANSALLINEN LAINSÄÄDÄNTÖ

| (14) | Kiistanalainen toimenpide on Košice IV -hallintoalueen veroviraston luopuminen verosaatavistaan osana velkasaneerausta. Menettely kuuluu Slovakian konkurssi- ja velkasaneerauslain nro 328/91, jäljempänä ’konkurssilaki’, soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(14)

Kiistanalainen toimenpide on Košice IV -hallintoalueen veroviraston luopuminen verosaatavistaan osana velkasaneerausta. Menettely kuuluu Slovakian konkurssi- ja velkasaneerauslain nro 328/91, jäljempänä ’konkurssilaki’, soveltamisalaan.

| (15) | Velkojien kanssa sovittu velkasaneerausjärjestely on tuomioistuimen valvoma menettely, jonka tarkoituksena on – konkurssin tavoin – ylivelkaantuneiden yritysten taloudellisen tilanteen selvittäminen (7). Konkurssimenettelyssä yritys lopettaa toimintansa, ja sen omaisuus joko myydään uudelle omistajalle tai yhtiö puretaan. Velkasaneerausmenettelyssä ylivelkaantunut yhtiö sen sijaan jatkaa toimintaansa ilman omistajanmuutosta. |
| --- | --- |

(15)

Velkojien kanssa sovittu velkasaneerausjärjestely on tuomioistuimen valvoma menettely, jonka tarkoituksena on – konkurssin tavoin – ylivelkaantuneiden yritysten taloudellisen tilanteen selvittäminen (7). Konkurssimenettelyssä yritys lopettaa toimintansa, ja sen omaisuus joko myydään uudelle omistajalle tai yhtiö puretaan. Velkasaneerausmenettelyssä ylivelkaantunut yhtiö sen sijaan jatkaa toimintaansa ilman omistajanmuutosta.

| (16) | Velkasaneerausmenettelyn käynnistää ylivelkaantunut yritys. Sen tarkoituksena on päästä velkojien kanssa sopimukseen siten, että ylivelkaantunut yritys suorittaa osan veloistaan ja loput jätetään perimättä. Menettelyä valvovan tuomioistuimen on hyväksyttävä sopimus. |
| --- | --- |

(16)

Velkasaneerausmenettelyn käynnistää ylivelkaantunut yritys. Sen tarkoituksena on päästä velkojien kanssa sopimukseen siten, että ylivelkaantunut yritys suorittaa osan veloistaan ja loput jätetään perimättä. Menettelyä valvovan tuomioistuimen on hyväksyttävä sopimus.

| (17) | Velkojat, joiden saamiset on turvattu esimerkiksi kiinnityksellä, ovat nk. erillisen velkojan asemassa. Jotta velkasaneerausehdotus voidaan hyväksyä, kaikkien erillisten velkojien on äänestettävä sen puolesta, kun taas muiden velkojien tapauksessa riittää määräenemmistö. Toisin sanoen erilliset velkojat äänestävät kukin erikseen, ja heillä on ehdotusta koskeva veto-oikeus. |
| --- | --- |

(17)

Velkojat, joiden saamiset on turvattu esimerkiksi kiinnityksellä, ovat nk. erillisen velkojan asemassa. Jotta velkasaneerausehdotus voidaan hyväksyä, kaikkien erillisten velkojien on äänestettävä sen puolesta, kun taas muiden velkojien tapauksessa riittää määräenemmistö. Toisin sanoen erilliset velkojat äänestävät kukin erikseen, ja heillä on ehdotusta koskeva veto-oikeus.

| (18) | Näillä erillisillä velkojilla on etuoikeutettu asema myös konkurssimenettelyssä. Erillisten velkojien saatavat voidaan maksaa missä konkurssimenettelyn vaiheessa tahansa. Vakuudeksi annetun omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saadut tuotot on määrä käyttää yksinomaan erillisten velkojien saatavien maksuun. Jos panttiomaisuuden myynti ei riitä kattamaan erillisten velkojien saatavia, jäljelle jäävä osa niiden saatavista yhdistetään muiden velkojien saatavien kanssa samaan ryhmään. Tässä ryhmässä velkojille maksetaan määräsuhteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Näillä erillisillä velkojilla on etuoikeutettu asema myös konkurssimenettelyssä. Erillisten velkojien saatavat voidaan maksaa missä konkurssimenettelyn vaiheessa tahansa. Vakuudeksi annetun omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saadut tuotot on määrä käyttää yksinomaan erillisten velkojien saatavien maksuun. Jos panttiomaisuuden myynti ei riitä kattamaan erillisten velkojien saatavia, jäljelle jäävä osa niiden saatavista yhdistetään muiden velkojien saatavien kanssa samaan ryhmään. Tässä ryhmässä velkojille maksetaan määräsuhteen mukaisesti.

| (19) | Konkurssilain mukaan yrityksen, joka hakee velkojien kanssa suoritettavaa velkasaneerausta, on esitettävä tuomioistuimelle luettelo toimenpiteistä, jotka koskevat yrityksen rakenneuudistusta ja sen toiminnan rahoituksen jatkamista velkasaneerauksen jälkeen. |
| --- | --- |

(19)

Konkurssilain mukaan yrityksen, joka hakee velkojien kanssa suoritettavaa velkasaneerausta, on esitettävä tuomioistuimelle luettelo toimenpiteistä, jotka koskevat yrityksen rakenneuudistusta ja sen toiminnan rahoituksen jatkamista velkasaneerauksen jälkeen.

| (20) | Vero- ja maksuhallinnosta ja alueellisten veroviranomaisten järjestelmän muuttamisesta annetun Slovakian lain 511/92, jäljempänä ’verohallintolaki’, mukaan yritys voi hakea veroviranomaisilta lykkäystä verojen maksuun. Määrästä, joiden maksuun myönnetään lykkäystä, on annettava vakuus ja maksettava korko. |
| --- | --- |

(20)

Vero- ja maksuhallinnosta ja alueellisten veroviranomaisten järjestelmän muuttamisesta annetun Slovakian lain 511/92, jäljempänä ’verohallintolaki’, mukaan yritys voi hakea veroviranomaisilta lykkäystä verojen maksuun. Määrästä, joiden maksuun myönnetään lykkäystä, on annettava vakuus ja maksettava korko.

| (21) | Verohallintolaissa säädetään myös veroulosotosta, jonka tarkoituksena on valtion verosaatavien perintä kiinteän omaisuuden, irtaimen omaisuuden tai koko yrityksen myynnillä. |
| --- | --- |

(21)

Verohallintolaissa säädetään myös veroulosotosta, jonka tarkoituksena on valtion verosaatavien perintä kiinteän omaisuuden, irtaimen omaisuuden tai koko yrityksen myynnillä.

3.   TOSISEIKAT

| (22) | Tuensaaja käytti marraskuusta 2002 marraskuuhun 2003 verohallintolaissa annettua mahdollisuutta lykätä valmisteveron maksua (8). Lykätyn velan määrä oli yhteensä 477 015 759 Slovakian korunaa (12,6 miljoonaa euroa). Ennen kuin verovirasto hyväksyi lain nojalla näiden maksujen lykkäämisen, se turvasi kaikki saatavansa tuensaajan omaisuutta vastaan. Slovakian viranomaiset ilmoittavat, että kyseisten vakuuksien arvo oli tuensaajan kirjanpidon perusteella 397 476 726 Slovakian korunaa (10,5 miljoonaa euroa). Tuensaaja ilmoittaa kuitenkin, että asiantuntijoiden vuoden 2003 lopussa tekemän arvion mukaan kyseisten vakuuksien arvo oli 193 940 000 Slovakin korunaa (5 miljoonaa euroa). Tämä on tuensaajan mukaan vakuudeksi annetun omaisuuden (irtaimen omaisuuden, kiinteistöjen ja saatavien) arvo niin sanottuina asiantuntijahintoina. |
| --- | --- |

(22)

Tuensaaja käytti marraskuusta 2002 marraskuuhun 2003 verohallintolaissa annettua mahdollisuutta lykätä valmisteveron maksua (8). Lykätyn velan määrä oli yhteensä 477 015 759 Slovakian korunaa (12,6 miljoonaa euroa). Ennen kuin verovirasto hyväksyi lain nojalla näiden maksujen lykkäämisen, se turvasi kaikki saatavansa tuensaajan omaisuutta vastaan. Slovakian viranomaiset ilmoittavat, että kyseisten vakuuksien arvo oli tuensaajan kirjanpidon perusteella 397 476 726 Slovakian korunaa (10,5 miljoonaa euroa). Tuensaaja ilmoittaa kuitenkin, että asiantuntijoiden vuoden 2003 lopussa tekemän arvion mukaan kyseisten vakuuksien arvo oli 193 940 000 Slovakin korunaa (5 miljoonaa euroa). Tämä on tuensaajan mukaan vakuudeksi annetun omaisuuden (irtaimen omaisuuden, kiinteistöjen ja saatavien) arvo niin sanottuina asiantuntijahintoina.

| (23) | Verohallintolakiin tehtyjen muutosten myötä verolykkäysmahdollisuutta rajoitettiin 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen niin, että sitä voitiin hakea enää vain kerran vuodessa. Tuensaaja käytti tätä lykkäysmahdollisuutta joulukuun 2003 valmisteveroon, joka erääntyi tammikuussa 2004. Se ei kuitenkaan pystynyt maksamaan eikä enää lykkäämään tammikuun 2004 valmisteveroa, jonka eräpäivä oli 25 päivä helmikuuta 2004. Näin ollen tuensaajasta tuli konkurssilaissa tarkoitetulla tavalla ylivelkaantunut yritys. Tästä seurasi, että tuensaaja menetti alkoholin valmistus- ja jalostuslupansa. |
| --- | --- |

(23)

Verohallintolakiin tehtyjen muutosten myötä verolykkäysmahdollisuutta rajoitettiin 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen niin, että sitä voitiin hakea enää vain kerran vuodessa. Tuensaaja käytti tätä lykkäysmahdollisuutta joulukuun 2003 valmisteveroon, joka erääntyi tammikuussa 2004. Se ei kuitenkaan pystynyt maksamaan eikä enää lykkäämään tammikuun 2004 valmisteveroa, jonka eräpäivä oli 25 päivä helmikuuta 2004. Näin ollen tuensaajasta tuli konkurssilaissa tarkoitetulla tavalla ylivelkaantunut yritys. Tästä seurasi, että tuensaaja menetti alkoholin valmistus- ja jalostuslupansa.

| (24) | Tuensaaja haki 8 päivänä maaliskuuta 2004 toimivaltaiselta aluetuomioistuimelta velkasaneerausta. Aluetuomioistuin vahvisti, että kaikki tarvittavat oikeudelliset edellytykset täyttyivät, ja päätti aloittaa velkasaneerauksen 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä. Velkojat äänestivät tuensaajan ehdottaman velkasaneerauksen puolesta 9 päivänä heinäkuuta 2004 järjestetyssä kokouksessa. Velkasaneeraus vahvistettiin 14 päivänä heinäkuuta 2004 menettelyn valvonnasta vastaavan aluetuomioistuimen päätöksellä. |
| --- | --- |

(24)

Tuensaaja haki 8 päivänä maaliskuuta 2004 toimivaltaiselta aluetuomioistuimelta velkasaneerausta. Aluetuomioistuin vahvisti, että kaikki tarvittavat oikeudelliset edellytykset täyttyivät, ja päätti aloittaa velkasaneerauksen 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä. Velkojat äänestivät tuensaajan ehdottaman velkasaneerauksen puolesta 9 päivänä heinäkuuta 2004 järjestetyssä kokouksessa. Velkasaneeraus vahvistettiin 14 päivänä heinäkuuta 2004 menettelyn valvonnasta vastaavan aluetuomioistuimen päätöksellä.

| (25) | Verovirasto haki elokuussa 2004 muutosta tähän tuomioistuimen vahvistamispäätökseen. Korkein oikeus päätti 25 päivänä lokakuuta 2004, että muutoksenhaulta puuttuvat käsiteltäväksi ottamisen perusteet, ja totesi päätöksen, jolla aluetuomioistuin oli hyväksynyt velkasaneerauksen, lainvoimaiseksi ja täytäntöönpanokelpoiseksi 23 päivästä heinäkuusta 2004 alkaen. Myöhemmin yleinen syyttäjä käynnisti ylimääräisen muutoksenhaun aluetuomioistuimen päätöstä vastaan. |
| --- | --- |

(25)

Verovirasto haki elokuussa 2004 muutosta tähän tuomioistuimen vahvistamispäätökseen. Korkein oikeus päätti 25 päivänä lokakuuta 2004, että muutoksenhaulta puuttuvat käsiteltäväksi ottamisen perusteet, ja totesi päätöksen, jolla aluetuomioistuin oli hyväksynyt velkasaneerauksen, lainvoimaiseksi ja täytäntöönpanokelpoiseksi 23 päivästä heinäkuusta 2004 alkaen. Myöhemmin yleinen syyttäjä käynnisti ylimääräisen muutoksenhaun aluetuomioistuimen päätöstä vastaan.

| (26) | Velkojat, joihin kuului myös verovirasto, sopivat tuensaajan kanssa seuraavanlaisesta velkasaneerauksesta: tuensaaja maksaa 35 prosenttia velastaan kuukauden kuluessa velkojainsopimuksen voimaantulosta ja velkojat jättävät perimättä loput 65 prosenttia velasta. Kaikkia velkojia kohdeltiin siis tasapuolisesti. Velkojakohtaiset määrät esitetään seuraavassa taulukossa.

  Taulukko 2


  Tuensaajan velkatilanne ennen ja jälkeen velkasaneerauksen [Slovakian korunaa]










  Velkoja | Velka ennen
  velkasaneerausta | Velka
  velkasaneerauksen jälkeen (9) | Perimättä jätetty määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Julkinen | Verovirasto | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Yksityinen | Tetra Pak a.s. | 1 004 208 | 351 498 | 652 710 |
| MTM-obaly, s. r. o. | 317 934 | 111 277 | 206 657 |
| Merkant družstvo | 332 808 | 116 483 | 216 325 |
| Vetropack, s. r. o. | 2 142 658 | 749 930 | 1 392 728 |
| YHTEENSÄ | | 644 591 439 (10) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(26)

Velkojat, joihin kuului myös verovirasto, sopivat tuensaajan kanssa seuraavanlaisesta velkasaneerauksesta: tuensaaja maksaa 35 prosenttia velastaan kuukauden kuluessa velkojainsopimuksen voimaantulosta ja velkojat jättävät perimättä loput 65 prosenttia velasta. Kaikkia velkojia kohdeltiin siis tasapuolisesti. Velkojakohtaiset määrät esitetään seuraavassa taulukossa.

Taulukko 2

Tuensaajan velkatilanne ennen ja jälkeen velkasaneerauksen [Slovakian korunaa]

Velkoja

Velka ennen

velkasaneerausta

Velka

velkasaneerauksen jälkeen (9)

Perimättä jätetty määrä

Julkinen

Verovirasto

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Yksityinen

Tetra Pak a.s.

1 004 208

351 498

652 710

MTM-obaly, s. r. o.

317 934

111 277

206 657

Merkant družstvo

332 808

116 483

216 325

Vetropack, s. r. o.

2 142 658

749 930

1 392 728

YHTEENSÄ

644 591 439 (10)

225 607 029

418 984 410

| (27) | Veroviraston saatavat, jotka sisällytettiin velkasaneerausmenettelyyn, olivat yhteensä 640 793 831 Slovakian korunaa (16,86 miljoonaa euroa) ja muodostuivat lähinnä maksamattomista valmisteveroista toukokuun 2003 ja maaliskuun 2004 väliseltä ajalta, arvonlisäveroista tammi-huhtikuun 2004 väliseltä ajalta sekä näihin lisätyistä viivästysmaksuista ja koroista. Veroviraston perimättä jättämät saatavat olivat yhteensä 416 515 990 Slovakian korunaa (11 miljoonaa euroa). Verovirasto sai velkasaneerauksen perusteella 224 277 841 Slovakian korunaa (5,86 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(27)

Veroviraston saatavat, jotka sisällytettiin velkasaneerausmenettelyyn, olivat yhteensä 640 793 831 Slovakian korunaa (16,86 miljoonaa euroa) ja muodostuivat lähinnä maksamattomista valmisteveroista toukokuun 2003 ja maaliskuun 2004 väliseltä ajalta, arvonlisäveroista tammi-huhtikuun 2004 väliseltä ajalta sekä näihin lisätyistä viivästysmaksuista ja koroista. Veroviraston perimättä jättämät saatavat olivat yhteensä 416 515 990 Slovakian korunaa (11 miljoonaa euroa). Verovirasto sai velkasaneerauksen perusteella 224 277 841 Slovakian korunaa (5,86 miljoonaa euroa).

| (28) | Verovirasto toimi velkasaneerauksessa erillisenä velkojana ja äänesti sen perusteella erikseen. Jotta velkasaneeraus siis voitiin käynnistää, veroviraston oli äänestettävä sen puolesta. Veroviraston etuoikeusasema johtui siitä, että osa sen saatavista oli vakuudellisia saatavia, jotka liittyivät tuensaajan veronmaksun lykkäämiseen vuosina 2002 ja 2003 (ks. johdanto-osan 17 kappale). Kaikki muut velkojat äänestivät ehdotetun velkasaneerauksen puolesta. Niiden saamiset olivat tavallisia vakuudettomia liikesaatavia. |
| --- | --- |

(28)

Verovirasto toimi velkasaneerauksessa erillisenä velkojana ja äänesti sen perusteella erikseen. Jotta velkasaneeraus siis voitiin käynnistää, veroviraston oli äänestettävä sen puolesta. Veroviraston etuoikeusasema johtui siitä, että osa sen saatavista oli vakuudellisia saatavia, jotka liittyivät tuensaajan veronmaksun lykkäämiseen vuosina 2002 ja 2003 (ks. johdanto-osan 17 kappale). Kaikki muut velkojat äänestivät ehdotetun velkasaneerauksen puolesta. Niiden saamiset olivat tavallisia vakuudettomia liikesaatavia.

| (29) | Tuensaaja esitti velkasaneerausehdotuksessaan konkurssilain mukaisesti rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka koskivat tuotantoa, jakelua ja työvoimaa (myös irtisanomisia). |
| --- | --- |

(29)

Tuensaaja esitti velkasaneerausehdotuksessaan konkurssilain mukaisesti rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka koskivat tuotantoa, jakelua ja työvoimaa (myös irtisanomisia).

| (30) | Organisaation ja työvoiman osalta tuensaaja suunnitteli seuraavia toimenpiteitä: yhden yleisen tuotantoryhmän muodostaminen kaikkia tuotantotoimintoja varten, yrityksen kuljetuskaluston uudelleenorganisointi poistamalla ajoneuvot, joiden jäännösarvo on alhaisin, sekä liiketoiminnan uudelleenorganisointi. Näiden toimenpiteiden täydentämiseksi maalis-toukokuussa 2004 oli tarkoitus irtisanoa 50 työntekijää. Lisäksi 50 muun työntekijän oli määrä työskennellä saman ajanjakson aikana 60 prosentin palkalla. |
| --- | --- |

(30)

Organisaation ja työvoiman osalta tuensaaja suunnitteli seuraavia toimenpiteitä: yhden yleisen tuotantoryhmän muodostaminen kaikkia tuotantotoimintoja varten, yrityksen kuljetuskaluston uudelleenorganisointi poistamalla ajoneuvot, joiden jäännösarvo on alhaisin, sekä liiketoiminnan uudelleenorganisointi. Näiden toimenpiteiden täydentämiseksi maalis-toukokuussa 2004 oli tarkoitus irtisanoa 50 työntekijää. Lisäksi 50 muun työntekijän oli määrä työskennellä saman ajanjakson aikana 60 prosentin palkalla.

| (31) | Tuotannon ja teknisten toimintojen osalta tuensaaja ilmoitti, että koska yritys oli menettänyt alkoholinvalmistusluvan, se antaisi kyseisen tuotantolaitteiston vuokralle huhtikuusta 2004. Tuensaaja suunnitteli joidenkin kannattamattomien alkoholittomien juomien valmistuksen vähentämistä tai lopettamista ja mainitsi, että minkä tahansa uuden tuotteen lisäämistä tähän kategoriaan edeltäisi sen tuotannon kannattavuusanalyysi. |
| --- | --- |

(31)

Tuotannon ja teknisten toimintojen osalta tuensaaja ilmoitti, että koska yritys oli menettänyt alkoholinvalmistusluvan, se antaisi kyseisen tuotantolaitteiston vuokralle huhtikuusta 2004. Tuensaaja suunnitteli joidenkin kannattamattomien alkoholittomien juomien valmistuksen vähentämistä tai lopettamista ja mainitsi, että minkä tahansa uuden tuotteen lisäämistä tähän kategoriaan edeltäisi sen tuotannon kannattavuusanalyysi.

| (32) | Tuensaaja mainitsee myös seuraavat toimenpiteet: kustannusrakenteen uudistaminen, joka on tarkoitus toteuttaa alkoholin valmistuksen lopettamisesta johtuvien alhaisempien tuotantokustannusten ja oman kuljetuskaluston osittaisen poistamisen myötä, sekä vanhan kaluston myynti romuksi. |
| --- | --- |

(32)

Tuensaaja mainitsee myös seuraavat toimenpiteet: kustannusrakenteen uudistaminen, joka on tarkoitus toteuttaa alkoholin valmistuksen lopettamisesta johtuvien alhaisempien tuotantokustannusten ja oman kuljetuskaluston osittaisen poistamisen myötä, sekä vanhan kaluston myynti romuksi.

| (33) | Tuensaaja suunnitteli myös yhtiön hallintorakennuksen, myymälän ja virkistysrakennuksen myyntiä ja toi esille mahdollisuuden myydä tai vuokrata etikan tuotantoon käytetty laitteisto. Slovakian viranomaiset vahvistivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan, ettei hallintorakennuksen, myymälän ja virkistysrakennuksen myyntiä ollut toteutettu. |
| --- | --- |

(33)

Tuensaaja suunnitteli myös yhtiön hallintorakennuksen, myymälän ja virkistysrakennuksen myyntiä ja toi esille mahdollisuuden myydä tai vuokrata etikan tuotantoon käytetty laitteisto. Slovakian viranomaiset vahvistivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan, ettei hallintorakennuksen, myymälän ja virkistysrakennuksen myyntiä ollut toteutettu.

| (34) | Tuensaaja suunnitteli valmiiden tuotteiden varastojen intensiivistä myyntiä (11). |
| --- | --- |

(34)

Tuensaaja suunnitteli valmiiden tuotteiden varastojen intensiivistä myyntiä (11).

| (35) | Velkasaneerausehdotuksen mukaan tuensaajan edellytettiin rahoittavan velkasaneerausta omista varoistaan (varastojen myynti) 110 miljoonalla Slovakian korunalla sekä ulkopuolisella rahoituksella liikepankin antaman lainan muodossa 100 miljoonalla Slovakian korunalla. Tuensaaja esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteella tietoja, joiden mukaan jäljellä oleva velka oli määrä kattaa uuden osakeannin tuotolla (21 miljoonaa Slovakian korunaa; 0,56 miljoonaa euroa), varastojen myyntituotolla (110 miljoonaa Slovakian korunaa; 2,9 miljoonaa euroa) ja Old Herold s.r.o. -yrityksen myöntämällä toimitusluotolla (100 miljoonaa Slovakian korunaa; 2,6 miljoonaa euroa). Old Herold, s. r. o. -yrityksen laskujen erääntymisaika oli 40 päivää, mikä oli tuensaajan mukaan pitkään ottaen huomioon tuensaajan kriittinen rahoitustilanne. Tämän pidemmän erääntymisajan ansiosta tuensaaja saattoi koota tarvittavat käteisvarat. |
| --- | --- |

(35)

Velkasaneerausehdotuksen mukaan tuensaajan edellytettiin rahoittavan velkasaneerausta omista varoistaan (varastojen myynti) 110 miljoonalla Slovakian korunalla sekä ulkopuolisella rahoituksella liikepankin antaman lainan muodossa 100 miljoonalla Slovakian korunalla. Tuensaaja esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteella tietoja, joiden mukaan jäljellä oleva velka oli määrä kattaa uuden osakeannin tuotolla (21 miljoonaa Slovakian korunaa; 0,56 miljoonaa euroa), varastojen myyntituotolla (110 miljoonaa Slovakian korunaa; 2,9 miljoonaa euroa) ja Old Herold s.r.o. -yrityksen myöntämällä toimitusluotolla (100 miljoonaa Slovakian korunaa; 2,6 miljoonaa euroa). Old Herold, s. r. o. -yrityksen laskujen erääntymisaika oli 40 päivää, mikä oli tuensaajan mukaan pitkään ottaen huomioon tuensaajan kriittinen rahoitustilanne. Tämän pidemmän erääntymisajan ansiosta tuensaaja saattoi koota tarvittavat käteisvarat.

| (36) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Slovakian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että verovirastolle oli maksettu velkojainsopimuksen mukaisesti 224 277 841 Slovakian korunaa 17 päivänä joulukuuta 2004. Slovakian viranomaiset vahvistivat, että velkasaneerausmenettelyssä sovitun velkojen perimättä jättämisen toteutus keskeytettiin, kunnes Euroopan komission tutkintamenettely on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

(36)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Slovakian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että verovirastolle oli maksettu velkojainsopimuksen mukaisesti 224 277 841 Slovakian korunaa 17 päivänä joulukuuta 2004. Slovakian viranomaiset vahvistivat, että velkasaneerausmenettelyssä sovitun velkojen perimättä jättämisen toteutus keskeytettiin, kunnes Euroopan komission tutkintamenettely on saatettu päätökseen.

| (37) | Yhteydenpidossaan, joka koski tuen takaisinperinnän määräävän komission päätöksen täytäntöönpanoa, Slovakian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 kappaleessa mainitun ylimääräisen muutoksenhaun tuloksista. Slovakian tasavallan korkein oikeus kumosi osittain 27 päivänä huhtikuuta 2006 antamallaan tuomiolla toimivaltaisen aluetuomioistuimen 14 päivänä heinäkuuta 2004 tekemän päätöksen, koska erääntyneet ajoneuvoverot, joiden määrä oli 424 490 Slovakian korunaa, oli virheellisesti sisällytetty velkasaneeraukseen. Korkein oikeus hylkäsi muutoksenhaun muut kohdat. Toimivaltainen aluetuomioistuin pani 18 päivänä elokuuta 2006 antamallaan päätöksellä korkeimman oikeuden 27 päivänä huhtikuuta 2006 antaman tuomion täytäntöön. Se totesi, että verovirastolle maksettavaksi kuuluva korjattu määrä oli 640 369 341,4 Slovakian korunaa (tästä 35 prosenttia on 224 129 269,1 Slovakian korunaa). |
| --- | --- |

(37)

Yhteydenpidossaan, joka koski tuen takaisinperinnän määräävän komission päätöksen täytäntöönpanoa, Slovakian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 kappaleessa mainitun ylimääräisen muutoksenhaun tuloksista. Slovakian tasavallan korkein oikeus kumosi osittain 27 päivänä huhtikuuta 2006 antamallaan tuomiolla toimivaltaisen aluetuomioistuimen 14 päivänä heinäkuuta 2004 tekemän päätöksen, koska erääntyneet ajoneuvoverot, joiden määrä oli 424 490 Slovakian korunaa, oli virheellisesti sisällytetty velkasaneeraukseen. Korkein oikeus hylkäsi muutoksenhaun muut kohdat. Toimivaltainen aluetuomioistuin pani 18 päivänä elokuuta 2006 antamallaan päätöksellä korkeimman oikeuden 27 päivänä huhtikuuta 2006 antaman tuomion täytäntöön. Se totesi, että verovirastolle maksettavaksi kuuluva korjattu määrä oli 640 369 341,4 Slovakian korunaa (tästä 35 prosenttia on 224 129 269,1 Slovakian korunaa).

III   PÄÄTÖS ALOITTAA SEUT-SOPIMUKSEN 108 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN MENETTELY

| (38) | Komissio ilmoitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilevänsä, että kiistanalaiseen verosaatavista luopumiseen sisältyy valtiontukea. Komissio päätteli, ettei veroviraston toiminta velkasaneerausmenettelyssä vastannut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta. Komissio huomautti erityisesti, että veroviraston oikeudellinen tilanne poikkesi muiden velkojien tilanteesta, koska sillä oli vakuuksilla katettuja saatavia ja mahdollisuus käynnistää veroulosotto. Komissio suhtautui epäillen siihen, että velkasaneerausmenettely johtaisi valtion kannalta parhaimpaan mahdolliseen lopputulokseen verrattuna konkurssimenettelyyn tai veroulosottoon. |
| --- | --- |

(38)

Komissio ilmoitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilevänsä, että kiistanalaiseen verosaatavista luopumiseen sisältyy valtiontukea. Komissio päätteli, ettei veroviraston toiminta velkasaneerausmenettelyssä vastannut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta. Komissio huomautti erityisesti, että veroviraston oikeudellinen tilanne poikkesi muiden velkojien tilanteesta, koska sillä oli vakuuksilla katettuja saatavia ja mahdollisuus käynnistää veroulosotto. Komissio suhtautui epäillen siihen, että velkasaneerausmenettely johtaisi valtion kannalta parhaimpaan mahdolliseen lopputulokseen verrattuna konkurssimenettelyyn tai veroulosottoon.

| (39) | Komissio esitti myös epäilyksiä kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Ensiksikin komissio asetti kyseenalaiseksi sen, että tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamistukena, kuten Slovakian viranomaiset olivat esittäneet. Pelastamistukea voi olla vain takauksina tai lainoina myönnetty likviditeettituki. Kiistanalainen toimenpide on kuitenkin velan perimättä jättäminen, mikä vastaa avustusta, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Lisäksi toimenpidettä ei myönnetty sillä edellytyksellä, että tuensaaja esittäisi viimeistään kuuden kuukauden kuluessa pelastamistoimenpiteen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelman, selvitystilasuunnitelman tai maksaisi tuen kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

(39)

Komissio esitti myös epäilyksiä kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Ensiksikin komissio asetti kyseenalaiseksi sen, että tukea voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamistukena, kuten Slovakian viranomaiset olivat esittäneet. Pelastamistukea voi olla vain takauksina tai lainoina myönnetty likviditeettituki. Kiistanalainen toimenpide on kuitenkin velan perimättä jättäminen, mikä vastaa avustusta, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Lisäksi toimenpidettä ei myönnetty sillä edellytyksellä, että tuensaaja esittäisi viimeistään kuuden kuukauden kuluessa pelastamistoimenpiteen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelman, selvitystilasuunnitelman tai maksaisi tuen kokonaisuudessaan takaisin.

| (40) | Komissio arvioi myös kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille pelastamistukena ja epäili, täyttyivätkö seuraavat tärkeimmät edellytykset: onko laadittu rakenneuudistussuunnitelma, jolla varmistetaan kohtuullisessa ajassa paluu pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, ja onko tuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(40)

Komissio arvioi myös kiistanalaisen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille pelastamistukena ja epäili, täyttyivätkö seuraavat tärkeimmät edellytykset: onko laadittu rakenneuudistussuunnitelma, jolla varmistetaan kohtuullisessa ajassa paluu pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, ja onko tuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (41) | Edellä II osassa esitettyjen tosiseikkoja koskevien tietojen lisäksi tuensaaja toimitti seuraavassa esitettyjä huomautuksia. |
| --- | --- |

(41)

Edellä II osassa esitettyjen tosiseikkoja koskevien tietojen lisäksi tuensaaja toimitti seuraavassa esitettyjä huomautuksia.

| (42) | Tuensaaja toteaa, että syynä sen taloudellisiin vaikeuksiin vuoden 2004 alussa oli verohallintolain muutos, joka rajoitti mahdollisuuden hakea verolykkäystä vain yhteen kertaan vuodessa. Kyseessä oli merkittävä muutos tuensaajalle, koska se oli antamiensa tietojen mukaan ollut aikaisempina vuosina riippuvainen tästä mahdollisuudesta. |
| --- | --- |

(42)

Tuensaaja toteaa, että syynä sen taloudellisiin vaikeuksiin vuoden 2004 alussa oli verohallintolain muutos, joka rajoitti mahdollisuuden hakea verolykkäystä vain yhteen kertaan vuodessa. Kyseessä oli merkittävä muutos tuensaajalle, koska se oli antamiensa tietojen mukaan ollut aikaisempina vuosina riippuvainen tästä mahdollisuudesta.

| (43) | Tuensaaja totesi ensinnäkin, ettei kiistanalaisen toimenpiteen tarkastelu kuulu komission toimivallan piiriin, koska toimenpide oli tullut voimaan ennen Slovakian liittymispäivää eikä ollut sovellettavissa liittymisen jälkeen. Tuensaaja totesi toimenpiteen tulleen voimaan ennen liittymistä, koska velkasaneerausmenettely käynnistettiin 8 päivänä maaliskuuta 2004 ja – kuten tuensaaja toteaa – vahvistettiin tuomioistuimessa 29 päivänä huhtikuuta 2004 eli ennen Slovakian liittymistä Euroopan unioniin. Lisäksi veroviranomaiset olivat tuensaajan mukaan antaneet hyväksyntänsä ehdotetulle velkasaneeraukselle neuvotteluissa, jotka käytiin ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista. Joulukuussa 2003 pidettiin kokous Slovakian tasavallan verohallituksen kanssa, ja paikallinen verovirasto lähetti 3 päivänä helmikuuta 2004 tuensaajalle kirjeen, jossa se tuensaajan antamien tietojen mukaan vahvisti velkasaneerauksen mahdollisuuden. |
| --- | --- |

(43)

Tuensaaja totesi ensinnäkin, ettei kiistanalaisen toimenpiteen tarkastelu kuulu komission toimivallan piiriin, koska toimenpide oli tullut voimaan ennen Slovakian liittymispäivää eikä ollut sovellettavissa liittymisen jälkeen. Tuensaaja totesi toimenpiteen tulleen voimaan ennen liittymistä, koska velkasaneerausmenettely käynnistettiin 8 päivänä maaliskuuta 2004 ja – kuten tuensaaja toteaa – vahvistettiin tuomioistuimessa 29 päivänä huhtikuuta 2004 eli ennen Slovakian liittymistä Euroopan unioniin. Lisäksi veroviranomaiset olivat tuensaajan mukaan antaneet hyväksyntänsä ehdotetulle velkasaneeraukselle neuvotteluissa, jotka käytiin ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista. Joulukuussa 2003 pidettiin kokous Slovakian tasavallan verohallituksen kanssa, ja paikallinen verovirasto lähetti 3 päivänä helmikuuta 2004 tuensaajalle kirjeen, jossa se tuensaajan antamien tietojen mukaan vahvisti velkasaneerauksen mahdollisuuden.

| (44) | Tuensaaja totesi myös, että siinäkin tapauksessa, että komissio katsoisi edelleen olevansa toimivaltainen asiassa, kiistanalainen toimenpide ei ole valtiontukea, koska markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttyi. |
| --- | --- |

(44)

Tuensaaja totesi myös, että siinäkin tapauksessa, että komissio katsoisi edelleen olevansa toimivaltainen asiassa, kiistanalainen toimenpide ei ole valtiontukea, koska markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttyi.

| (45) | Ensinnäkin tuensaaja esittää, että velkasaneerauksen vertaaminen veroulosottoon on harhaanjohtavaa, koska velkasaneerauksen aloittaminen sulkee pois tai keskeyttää veroulosoton. Verovirasto ei siksi voinut valita veroulosottoa. Tuensaaja toteaa edelleen, että mikäli se ei olisi vapaaehtoisesti tehnyt aloitetta velkasaneerauksesta, sillä olisi muutamien viikkojen tai kuukausien päästä ollut lakisääteinen velvoite aloittaa konkurssimenettely tai velkasaneeraus maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Ensinnäkin tuensaaja esittää, että velkasaneerauksen vertaaminen veroulosottoon on harhaanjohtavaa, koska velkasaneerauksen aloittaminen sulkee pois tai keskeyttää veroulosoton. Verovirasto ei siksi voinut valita veroulosottoa. Tuensaaja toteaa edelleen, että mikäli se ei olisi vapaaehtoisesti tehnyt aloitetta velkasaneerauksesta, sillä olisi muutamien viikkojen tai kuukausien päästä ollut lakisääteinen velvoite aloittaa konkurssimenettely tai velkasaneeraus maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti.

| (46) | Toiseksi tuensaaja toteaa, että valtion päätös estää konkurssi ja etsiä sen sijaan ratkaisua velkasaneerausmenettelyn kautta oli osoitus markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen täyttymisestä. Tuensaaja toimittaa todisteina kahden tilintarkastajan ja yhden konkurssipesän hoitajan todistukset, joiden mukaan verovirasto saisi enemmän – ja nopeammin – varoja velkasaneerauksen kuin konkurssimenettelyn kautta. Tuensaaja esittää myös muuta materiaalia ja tilastoja osoittaakseen, että konkurssimenettely kestää Slovakiassa keskimäärin 3–7 vuotta ja antaa tulokseksi vain hyvin rajoitetun tuoton omaisuuserien myynnistä (12). |
| --- | --- |

(46)

Toiseksi tuensaaja toteaa, että valtion päätös estää konkurssi ja etsiä sen sijaan ratkaisua velkasaneerausmenettelyn kautta oli osoitus markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen täyttymisestä. Tuensaaja toimittaa todisteina kahden tilintarkastajan ja yhden konkurssipesän hoitajan todistukset, joiden mukaan verovirasto saisi enemmän – ja nopeammin – varoja velkasaneerauksen kuin konkurssimenettelyn kautta. Tuensaaja esittää myös muuta materiaalia ja tilastoja osoittaakseen, että konkurssimenettely kestää Slovakiassa keskimäärin 3–7 vuotta ja antaa tulokseksi vain hyvin rajoitetun tuoton omaisuuserien myynnistä (12).

| (47) | Tuensaaja perustaa analyysinsa pääasiassa 7 päivänä heinäkuuta 2004 päivättyyn EKORDA-tilintarkastusyhtiön raporttiin, joka verovirastolla oli tuensaajan mukaan käytössään ennen velkojien äänestystä 9 päivänä heinäkuuta 2004. Tästä ei kuitenkaan esitetty näyttöä. |
| --- | --- |

(47)

Tuensaaja perustaa analyysinsa pääasiassa 7 päivänä heinäkuuta 2004 päivättyyn EKORDA-tilintarkastusyhtiön raporttiin, joka verovirastolla oli tuensaajan mukaan käytössään ennen velkojien äänestystä 9 päivänä heinäkuuta 2004. Tästä ei kuitenkaan esitetty näyttöä.

| (48) | EKORDA-yhtiön raportin mukaan omaisuuden myynnistä saatava tuotto olisi konkurssitapauksessa enintään 204 miljoonaa Slovakian korunaa (5,3 miljoonaa euroa), ja kun siitä on vähennetty eri maksut (45 miljoonaa Slovakian korunaa), tuotto olisi vain 159 miljoonaa Slovakian korunaa (4,2 miljoonaa euroa). Tuensaaja itse korjasi vähennettävien maksujen summan 36 miljoonaan Slovakian korunaan, jolloin tulokseksi saatava määrä on 168 miljoonaa Slovakin korunaa (4,4 miljoonaa euroa). Myös jos verovirasto olisikin ainoana erillisenä velkojana ja suurimpana velkojana saanut suurimman osan tästä tuotosta, se olisi edelleen ollut vähemmän kuin mitä se sai velkasaneerauksen jälkeen. |
| --- | --- |

(48)

EKORDA-yhtiön raportin mukaan omaisuuden myynnistä saatava tuotto olisi konkurssitapauksessa enintään 204 miljoonaa Slovakian korunaa (5,3 miljoonaa euroa), ja kun siitä on vähennetty eri maksut (45 miljoonaa Slovakian korunaa), tuotto olisi vain 159 miljoonaa Slovakian korunaa (4,2 miljoonaa euroa). Tuensaaja itse korjasi vähennettävien maksujen summan 36 miljoonaan Slovakian korunaan, jolloin tulokseksi saatava määrä on 168 miljoonaa Slovakin korunaa (4,4 miljoonaa euroa). Myös jos verovirasto olisikin ainoana erillisenä velkojana ja suurimpana velkojana saanut suurimman osan tästä tuotosta, se olisi edelleen ollut vähemmän kuin mitä se sai velkasaneerauksen jälkeen.

| (49) | EKORDA-yhtiö käytti laskelmiensa perustana seuraavien omaisuuserien kirjanpitoarvoa: käyttöomaisuus, varastot, likvidit varat sekä lyhytaikaiset saatavat siten tarkistettuina, että on otettu huomioon niiden takaisinperinnän mahdollisuudet sekä alhainen arvo. EKORDA korjasi tuensaajan omaisuuden nimellisarvoa nk. likvidaatiokertoimella jokaisen omaisuuserän osalta konkurssimyynnin tapauksessa (käyttöomaisuus 45 %, varastot ja lyhytaikaiset saatavat 20 % ja likvidit varat 100 %). |
| --- | --- |

(49)

EKORDA-yhtiö käytti laskelmiensa perustana seuraavien omaisuuserien kirjanpitoarvoa: käyttöomaisuus, varastot, likvidit varat sekä lyhytaikaiset saatavat siten tarkistettuina, että on otettu huomioon niiden takaisinperinnän mahdollisuudet sekä alhainen arvo. EKORDA korjasi tuensaajan omaisuuden nimellisarvoa nk. likvidaatiokertoimella jokaisen omaisuuserän osalta konkurssimyynnin tapauksessa (käyttöomaisuus 45 %, varastot ja lyhytaikaiset saatavat 20 % ja likvidit varat 100 %).

| (50) | EKORDA mainitsee tuensaajan tulevan toiminnan verotuoton (13) sekä myös alueen työllisyyden ja Slovakian elintarviketeollisuuden kehityksen tärkeinä tekijöinä puoltamassa päätöstä turvata yrityksen säilyminen. |
| --- | --- |

(50)

EKORDA mainitsee tuensaajan tulevan toiminnan verotuoton (13) sekä myös alueen työllisyyden ja Slovakian elintarviketeollisuuden kehityksen tärkeinä tekijöinä puoltamassa päätöstä turvata yrityksen säilyminen.

| (51) | Tuensaaja mainitsee vielä kaksi muuta raporttia. Tilintarkastaja Marta Kochová tuli siihen lopputulokseen, että enimmäistuotto omaisuuden (jota ei kuitenkaan ollut arvioitu) myynnistä olisi 100 miljoonaa Slovakian korunaa (2,6 miljoonaa euroa). Kun tästä vähennetään maksut (22 miljoonaa Slovakian korunaa), tuotto olisi vain 78 miljoonaa Slovakian korunaa (2 miljoonaa euroa). Konkurssipesän hoitaja Holovačová toteaa tuensaajan mukaan katsovansa velkasaneerauksen velkojan kannalta yleisesti edullisemmaksi kuin konkurssin. Yhtenä syynä tähän on se, että on velkojan edun mukaista, että velallinen jatkaa liiketoimintaa (tuleva kaupan tuotto ja verotulo). |
| --- | --- |

(51)

Tuensaaja mainitsee vielä kaksi muuta raporttia. Tilintarkastaja Marta Kochová tuli siihen lopputulokseen, että enimmäistuotto omaisuuden (jota ei kuitenkaan ollut arvioitu) myynnistä olisi 100 miljoonaa Slovakian korunaa (2,6 miljoonaa euroa). Kun tästä vähennetään maksut (22 miljoonaa Slovakian korunaa), tuotto olisi vain 78 miljoonaa Slovakian korunaa (2 miljoonaa euroa). Konkurssipesän hoitaja Holovačová toteaa tuensaajan mukaan katsovansa velkasaneerauksen velkojan kannalta yleisesti edullisemmaksi kuin konkurssin. Yhtenä syynä tähän on se, että on velkojan edun mukaista, että velallinen jatkaa liiketoimintaa (tuleva kaupan tuotto ja verotulo).

| (52) | Kolmanneksi tuensaaja toteaa, että on otettava huomioon pitkän aikavälin näkökohdat, kuten tuleva verotulo. Oikeuskäytäntöä, jossa ei oteta huomioon sosiaalis-poliittisia näkökohtia markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeriä sovellettaessa, ei tuensaajan mukaan voida soveltaa tapaukseen, jossa viranomainen sisällyttää tarkasteluunsa tulevan verotuoton laskennan (14). Tuensaajan mukaan viranomaisen tilanne on tällöin verrattavissa markkinataloudessa toimivan velkojan tilanteeseen esimerkiksi silloin, kun velkoja on asiakkaan tavarantoimittaja, jolla on intressi asiakkaan pysymiseen markkinoilla. Tuensaaja viittaa tämän jälkeen markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta koskevaan oikeuskäytäntöön. |
| --- | --- |

(52)

Kolmanneksi tuensaaja toteaa, että on otettava huomioon pitkän aikavälin näkökohdat, kuten tuleva verotulo. Oikeuskäytäntöä, jossa ei oteta huomioon sosiaalis-poliittisia näkökohtia markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeriä sovellettaessa, ei tuensaajan mukaan voida soveltaa tapaukseen, jossa viranomainen sisällyttää tarkasteluunsa tulevan verotuoton laskennan (14). Tuensaajan mukaan viranomaisen tilanne on tällöin verrattavissa markkinataloudessa toimivan velkojan tilanteeseen esimerkiksi silloin, kun velkoja on asiakkaan tavarantoimittaja, jolla on intressi asiakkaan pysymiseen markkinoilla. Tuensaaja viittaa tämän jälkeen markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta koskevaan oikeuskäytäntöön.

| (53) | Tuensaaja päättelee, että markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttyi ja että kiistanalainen toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(53)

Tuensaaja päättelee, että markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttyi ja että kiistanalainen toimenpide ei ole valtiontukea.

| (54) | Vaikka komissio tulisi toiseen johtopäätökseen, tuensaaja esittää mielipiteenään, että kiistanalainen toimenpide soveltuu sisämarkkinoille rakenneuudistustukena. Tuensaaja toteaa, että verovirasto tarkisti ennen velkasaneerauksen hyväksymistä tuensaajan liiketoimintasuunnitelman valmiudet palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Muodollisen rakenneuudistussuunnitelman puuttuminen on tuensaajan mukaan epäolennaista tilanteessa, jossa komissio arvioi tapausta jälkikäteen, sillä komissio voi tuolloin todeta, onko tuensaajasta käytännössä tullut elinkelpoinen. Tuensaaja toisaalta vastaavasti päättelee, että ennakkoarvioinnin tapauksessa yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma on välttämätön. Tuensaaja kuvaa sitten lyhyesti hyväksytyt rakenneuudistustoimenpiteet, jotka ovat oman pääoman korotus, työntekijöiden irtisanominen ja varastojen myynti. Tuensaaja katsoo, että alkoholin ja alkoholijuomien tuotannon lopettaminen ja tuotanto-omaisuuden vuokraaminen Old Herold, s.r.o. -yhtiölle todella on rakenneuudistustoimenpide. Vaikka tuotannon lopettaminen johtui alun perin luvan menetyksestä, tuensaaja ei hakenut uutta lupaa velkasaneerauksen jälkeen. |
| --- | --- |

(54)

Vaikka komissio tulisi toiseen johtopäätökseen, tuensaaja esittää mielipiteenään, että kiistanalainen toimenpide soveltuu sisämarkkinoille rakenneuudistustukena. Tuensaaja toteaa, että verovirasto tarkisti ennen velkasaneerauksen hyväksymistä tuensaajan liiketoimintasuunnitelman valmiudet palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Muodollisen rakenneuudistussuunnitelman puuttuminen on tuensaajan mukaan epäolennaista tilanteessa, jossa komissio arvioi tapausta jälkikäteen, sillä komissio voi tuolloin todeta, onko tuensaajasta käytännössä tullut elinkelpoinen. Tuensaaja toisaalta vastaavasti päättelee, että ennakkoarvioinnin tapauksessa yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma on välttämätön. Tuensaaja kuvaa sitten lyhyesti hyväksytyt rakenneuudistustoimenpiteet, jotka ovat oman pääoman korotus, työntekijöiden irtisanominen ja varastojen myynti. Tuensaaja katsoo, että alkoholin ja alkoholijuomien tuotannon lopettaminen ja tuotanto-omaisuuden vuokraaminen Old Herold, s.r.o. -yhtiölle todella on rakenneuudistustoimenpide. Vaikka tuotannon lopettaminen johtui alun perin luvan menetyksestä, tuensaaja ei hakenut uutta lupaa velkasaneerauksen jälkeen.

| (55) | Tuensaajan mukaan myös vaatimus sen oman osuuden merkittävyydestä täyttyi. |
| --- | --- |

(55)

Tuensaajan mukaan myös vaatimus sen oman osuuden merkittävyydestä täyttyi.

| (56) | Lopuksi tuensaaja toteaa, että sovellettaessa rakenneuudistustuen suuntaviivoja tulisi myös ottaa huomioon se, että tuensaaja toimii tukialueella ja on yksi alueen suurimmista työnantajista. |
| --- | --- |

(56)

Lopuksi tuensaaja toteaa, että sovellettaessa rakenneuudistustuen suuntaviivoja tulisi myös ottaa huomioon se, että tuensaaja toimii tukialueella ja on yksi alueen suurimmista työnantajista.

V   SLOVAKIAN TASAVALLAN HUOMAUTUKSET

| (57) | Slovakian viranomaiset vastasivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen esittämällä tilannetietoja, jotka jo mainitaan II osassa. |
| --- | --- |

(57)

Slovakian viranomaiset vastasivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen esittämällä tilannetietoja, jotka jo mainitaan II osassa.

| (58) | Slovakian viranomaiset vahvistivat, että velkasaneerauksesta äänestettäessä verovirasto ei ottanut valtiontukea huomioon. Verovirasto ei pitänyt velkasaneerausta valtiontukimuotona, eikä tuensaajaa siksi vaadittu esittämään rakenneuudistussuunnitelmaa, joka poikkeaa tuomioistuimelle maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti esitettävästä liiketoimintasuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(58)

Slovakian viranomaiset vahvistivat, että velkasaneerauksesta äänestettäessä verovirasto ei ottanut valtiontukea huomioon. Verovirasto ei pitänyt velkasaneerausta valtiontukimuotona, eikä tuensaajaa siksi vaadittu esittämään rakenneuudistussuunnitelmaa, joka poikkeaa tuomioistuimelle maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti esitettävästä liiketoimintasuunnitelmasta.

| (59) | Slovakian viranomaiset vastasivat tuensaajan esittämiin huomautuksiin seuraavassa esitetyin huomautuksin. |
| --- | --- |

(59)

Slovakian viranomaiset vastasivat tuensaajan esittämiin huomautuksiin seuraavassa esitetyin huomautuksin.

| (60) | Slovakian viranomaiset eivät soveltaisi käsiteltävänä olevaan tapaukseen tuensaajan kommentteja konkurssimenettelyn keskimääräisestä kestosta ja konkurssimenettelyssä omaisuuden myynnistä saaduista keskimääräisistä tuloista. Viranomaiset katsovat, että kun otetaan huomioon velkojien vähäinen määrä ja sellaisen omaisuuden olemassaolo, jonka positiivinen likvidaatioarvo ylittäisi valtiolle velkasaneerauksen jälkeen maksetun summan, konkurssimenettely tapahtuisi keskimääräistä lyhyemmässä ajassa ja veroviraston tulot olisivat suuremmat kuin velkasaneerauksen tapauksessa. Paikallinen verovirasto teki yrityksessä tarkastuksen 21 päivänä kesäkuuta 2004. Viranomaiset totesivat, että 17 päivänä kesäkuuta 2004 tuensaajan likvidit varat olivat 161,3 miljoonaa Slovakian korunaa, saatavat 62,8 miljoonaa Slovakian korunaa, alkoholin ja alkoholijuomien varastojen arvo 84 miljoonaa Slovakian korunaa ja pitkäaikaiset varat (kirjanpitoarvona) 200 miljoonaa Slovakian korunaa. |
| --- | --- |

(60)

Slovakian viranomaiset eivät soveltaisi käsiteltävänä olevaan tapaukseen tuensaajan kommentteja konkurssimenettelyn keskimääräisestä kestosta ja konkurssimenettelyssä omaisuuden myynnistä saaduista keskimääräisistä tuloista. Viranomaiset katsovat, että kun otetaan huomioon velkojien vähäinen määrä ja sellaisen omaisuuden olemassaolo, jonka positiivinen likvidaatioarvo ylittäisi valtiolle velkasaneerauksen jälkeen maksetun summan, konkurssimenettely tapahtuisi keskimääräistä lyhyemmässä ajassa ja veroviraston tulot olisivat suuremmat kuin velkasaneerauksen tapauksessa. Paikallinen verovirasto teki yrityksessä tarkastuksen 21 päivänä kesäkuuta 2004. Viranomaiset totesivat, että 17 päivänä kesäkuuta 2004 tuensaajan likvidit varat olivat 161,3 miljoonaa Slovakian korunaa, saatavat 62,8 miljoonaa Slovakian korunaa, alkoholin ja alkoholijuomien varastojen arvo 84 miljoonaa Slovakian korunaa ja pitkäaikaiset varat (kirjanpitoarvona) 200 miljoonaa Slovakian korunaa.

| (61) | Slovakian viranomaiset katsovat, että veroulosotto oli verovirastolle todellinen vaihtoehto. Ne toteavat, että verovirastolla oli mahdollisuus käynnistää kyseinen menettely ennen velkasaneerauksen aloittamista, kuten myös siinä tapauksessa, ettei tuomioistuin olisi vahvistanut velkasaneerausta (koska verovirasto erillisenä velkojana ei olisi äänestänyt sen puolesta). |
| --- | --- |

(61)

Slovakian viranomaiset katsovat, että veroulosotto oli verovirastolle todellinen vaihtoehto. Ne toteavat, että verovirastolla oli mahdollisuus käynnistää kyseinen menettely ennen velkasaneerauksen aloittamista, kuten myös siinä tapauksessa, ettei tuomioistuin olisi vahvistanut velkasaneerausta (koska verovirasto erillisenä velkojana ei olisi äänestänyt sen puolesta).

| (62) | Slovakian viranomaiset eivät ole tuensaajan kanssa samaa mieltä siitä, että sen taloudelliset vaikeudet johtuivat verohallintolain muutoksesta. Slovakian viranomaisten mukaan tuensaajan taloudelliset vaikeudet johtuivat sen rahoitusstrategiasta, jossa välillisiä veroja käytettiin sen oman liiketoiminnan harjoittamiseen, ja tuensaajan olisi pitänyt kantaa verot asiakkailtaan ja siirtää ne valtion talousarvioon. |
| --- | --- |

(62)

Slovakian viranomaiset eivät ole tuensaajan kanssa samaa mieltä siitä, että sen taloudelliset vaikeudet johtuivat verohallintolain muutoksesta. Slovakian viranomaisten mukaan tuensaajan taloudelliset vaikeudet johtuivat sen rahoitusstrategiasta, jossa välillisiä veroja käytettiin sen oman liiketoiminnan harjoittamiseen, ja tuensaajan olisi pitänyt kantaa verot asiakkailtaan ja siirtää ne valtion talousarvioon.

| (63) | Slovakian viranomaiset eivät ole samaa mieltä siitä, että tapaaminen joulukuussa 2003 verohallituksen kanssa olisi todiste veroviraston alustavasta hyväksynnästä velkasaneeraukselle. Slovakian viranomaiset toimittivat verovirastolle 6 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyn verohallituksen kirjeen, jossa esitetään, että veroviraston ei pitäisi suostua tuensaajan ehdottamaan velkasaneeraukseen, koska se ei olisi valtion edun mukaista. Kirjeessä viitattiin myös toiseen, yleisempään kirjeeseen, jonka valtiovarainministeriö oli lähettänyt verohallitukselle 15 päivänä tammikuuta 2004, ja jossa ministeriö pyysi verohallitusta varmistamaan, että sellaisia velkasaneerausta koskevia ehdotuksia ei hyväksyttäisi, jotka merkitsisivät, että verovirastot luopuvat verosaatavista. Lisäksi Slovakian viranomaiset tulkitsivat 3 päivänä helmikuuta 2004 päivättyä kirjettä, johon tuensaaja oli viitannut (ks. johdanto-osan 43 kappale), siten, että siinä nimenomaisesti kieltäydytään hyväksymästä 35 prosentin suuruista velkasaneerausta. |
| --- | --- |

(63)

Slovakian viranomaiset eivät ole samaa mieltä siitä, että tapaaminen joulukuussa 2003 verohallituksen kanssa olisi todiste veroviraston alustavasta hyväksynnästä velkasaneeraukselle. Slovakian viranomaiset toimittivat verovirastolle 6 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyn verohallituksen kirjeen, jossa esitetään, että veroviraston ei pitäisi suostua tuensaajan ehdottamaan velkasaneeraukseen, koska se ei olisi valtion edun mukaista. Kirjeessä viitattiin myös toiseen, yleisempään kirjeeseen, jonka valtiovarainministeriö oli lähettänyt verohallitukselle 15 päivänä tammikuuta 2004, ja jossa ministeriö pyysi verohallitusta varmistamaan, että sellaisia velkasaneerausta koskevia ehdotuksia ei hyväksyttäisi, jotka merkitsisivät, että verovirastot luopuvat verosaatavista. Lisäksi Slovakian viranomaiset tulkitsivat 3 päivänä helmikuuta 2004 päivättyä kirjettä, johon tuensaaja oli viitannut (ks. johdanto-osan 43 kappale), siten, että siinä nimenomaisesti kieltäydytään hyväksymästä 35 prosentin suuruista velkasaneerausta.

| (64) | Slovakian viranomaiset toteavat, että tuensaaja ei maksanut valmisteveroa määräajassa tammikuun 2001 ja maaliskuun 2004 välisenä aikana ja lykkäsi säännöllisesti verovelvoitteensa täyttämistä. |
| --- | --- |

(64)

Slovakian viranomaiset toteavat, että tuensaaja ei maksanut valmisteveroa määräajassa tammikuun 2001 ja maaliskuun 2004 välisenä aikana ja lykkäsi säännöllisesti verovelvoitteensa täyttämistä.

| (65) | Slovakian viranomaisten mukaan merkittävät erot kahteen tilintarkastuskertomukseen (ks. johdanto-osan 48 ja 51 kappale) sisältyvissä arvioissa herättävät epäilyksiä kummankin kertomuksen luotettavuudesta. Viranomaiset suhtautuvat epäillen erityisesti likvidaatiokertoimeen, jonka EKORDA-yhtiö liitti lyhytaikaisiin varoihin. Kertoimen tulisi olla suurempi kuin 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(65)

Slovakian viranomaisten mukaan merkittävät erot kahteen tilintarkastuskertomukseen (ks. johdanto-osan 48 ja 51 kappale) sisältyvissä arvioissa herättävät epäilyksiä kummankin kertomuksen luotettavuudesta. Viranomaiset suhtautuvat epäillen erityisesti likvidaatiokertoimeen, jonka EKORDA-yhtiö liitti lyhytaikaisiin varoihin. Kertoimen tulisi olla suurempi kuin 20 prosenttia.

| (66) | Lisäksi Slovakian viranomaiset katsovat, että tuensaaja ei ole laatinut toteuttamiskelpoista rakenneuudistussuunnitelmaa eikä velkasaneerausmenettelyn yhteydessä ehdotettuja toimenpiteitä voida pitää rakenneuudistustoimenpiteinä. |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi Slovakian viranomaiset katsovat, että tuensaaja ei ole laatinut toteuttamiskelpoista rakenneuudistussuunnitelmaa eikä velkasaneerausmenettelyn yhteydessä ehdotettuja toimenpiteitä voida pitää rakenneuudistustoimenpiteinä.

VI   ARVIOINTI

1.   KOMISSION TOIMIVALTA

| (67) | Koska osa tämän tapauksen kannalta merkityksellisistä tapahtumista sijoittuu aikaan ennen Slovakian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, komission on ensin tarkistettava, onko sillä toimivaltaa kiistanalaisen toimenpiteen suhteen. |
| --- | --- |

(67)

Koska osa tämän tapauksen kannalta merkityksellisistä tapahtumista sijoittuu aikaan ennen Slovakian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004, komission on ensin tarkistettava, onko sillä toimivaltaa kiistanalaisen toimenpiteen suhteen.

| (68) | Komissio ei voi arvioida toimenpiteitä, jotka tulivat voimaan ennen liittymistä ja joita ei sovelleta liittymisen jälkeen, liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetun tilapäismekanismin perusteella eikä SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisia menettelyjä noudattaen. Liittymissopimuksessa ja SEUT-sopimuksessa ei velvoiteta eikä valtuuteta komissiota arvioimaan tällaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(68)

Komissio ei voi arvioida toimenpiteitä, jotka tulivat voimaan ennen liittymistä ja joita ei sovelleta liittymisen jälkeen, liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetun tilapäismekanismin perusteella eikä SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisia menettelyjä noudattaen. Liittymissopimuksessa ja SEUT-sopimuksessa ei velvoiteta eikä valtuuteta komissiota arvioimaan tällaisia toimenpiteitä.

| (69) | Toisaalta liittymisen jälkeen voimaan tulleet toimenpiteet kuuluvat kiistatta komission toimivaltaan. Arvioitaessa ajankohtaa, jolloin tietty toimenpide tuli voimaan, käytetään ratkaisevana perusteena sitä oikeudellisesti sitovaa toimenpidettä, jolla toimivaltainen kansallinen viranomainen myöntää tuen (15). |
| --- | --- |

(69)

Toisaalta liittymisen jälkeen voimaan tulleet toimenpiteet kuuluvat kiistatta komission toimivaltaan. Arvioitaessa ajankohtaa, jolloin tietty toimenpide tuli voimaan, käytetään ratkaisevana perusteena sitä oikeudellisesti sitovaa toimenpidettä, jolla toimivaltainen kansallinen viranomainen myöntää tuen (15).

| (70) | Tuensaajan mukaan kiistanalainen toimenpide tuli voimaan ennen liittymistä, eikä sitä voi soveltaa liittymisen jälkeen (ks. johdanto-osan 43 kappale). |
| --- | --- |

(70)

Tuensaajan mukaan kiistanalainen toimenpide tuli voimaan ennen liittymistä, eikä sitä voi soveltaa liittymisen jälkeen (ks. johdanto-osan 43 kappale).

| (71) | Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan esittämiä perusteluja. Ehdotus velkasaneerauksen aloittamisesta ei ole tuen myöntävän viranomaisen toimenpide, vaan tuensaajan toimenpide. Tuomioistuimen päätös velkasaneerauksen hyväksymisestä ei liioin ole tuen myöntävän viranomaisen toimenpide. Kyseisellä päätöksellä vain sallittiin, että tuensaaja ja sen velkojat jatkavat neuvotteluja velkasaneerauksesta. On kuitenkin selvää, ettei se merkinnyt tuen myöntämistä. Ei ole näyttöä siitä, että verohallitus olisi hyväksynyt kiistanalaisen toimenpiteen joulukuussa 2003 pidetyssä kokouksessa. Slovakian viranomaiset ovat päinvastoin kiistäneet antaneensa mitään tällaista ennakkohyväksyntää. Kirjeessä, joka on päivätty 3 päivänä helmikuuta 2004, nimenomaisesti kieltäydytään hyväksymästä ehdotusta 35 prosentin velkasaneerauksesta. |
| --- | --- |

(71)

Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan esittämiä perusteluja. Ehdotus velkasaneerauksen aloittamisesta ei ole tuen myöntävän viranomaisen toimenpide, vaan tuensaajan toimenpide. Tuomioistuimen päätös velkasaneerauksen hyväksymisestä ei liioin ole tuen myöntävän viranomaisen toimenpide. Kyseisellä päätöksellä vain sallittiin, että tuensaaja ja sen velkojat jatkavat neuvotteluja velkasaneerauksesta. On kuitenkin selvää, ettei se merkinnyt tuen myöntämistä. Ei ole näyttöä siitä, että verohallitus olisi hyväksynyt kiistanalaisen toimenpiteen joulukuussa 2003 pidetyssä kokouksessa. Slovakian viranomaiset ovat päinvastoin kiistäneet antaneensa mitään tällaista ennakkohyväksyntää. Kirjeessä, joka on päivätty 3 päivänä helmikuuta 2004, nimenomaisesti kieltäydytään hyväksymästä ehdotusta 35 prosentin velkasaneerauksesta.

| (72) | Toimivaltaisen viranomaisen päätös luopua osasta saatavia tehtiin 9 päivänä heinäkuuta 2004, kun verovirasto hyväksyi tuensaajan ehdottaman velkasaneerauksen. |
| --- | --- |

(72)

Toimivaltaisen viranomaisen päätös luopua osasta saatavia tehtiin 9 päivänä heinäkuuta 2004, kun verovirasto hyväksyi tuensaajan ehdottaman velkasaneerauksen.

| (73) | Näin ollen ei ole merkityksellistä, sovellettiinko toimenpidettä liittymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(73)

Näin ollen ei ole merkityksellistä, sovellettiinko toimenpidettä liittymisen jälkeen.

| (74) | Komissio päättelee näin ollen, että sillä on toimivalta arvioida kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(74)

Komissio päättelee näin ollen, että sillä on toimivalta arvioida kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla.

2.   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (75) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(75)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (76) | Viranomaiselle, kuten verovirastolle, suoritettavasta velasta luopuminen on valtion varojen käyttöä. Koska toimenpiteellä suositaan yhtä yksittäistä yritystä, se on valikoiva. |
| --- | --- |

(76)

Viranomaiselle, kuten verovirastolle, suoritettavasta velasta luopuminen on valtion varojen käyttöä. Koska toimenpiteellä suositaan yhtä yksittäistä yritystä, se on valikoiva.

| (77) | Niihin tapahtumiin saakka, joiden johdosta maksukyvyttömyysmenettely pantiin alulle, tuensaaja toimi alkoholin ja alkoholijuomien, alkoholittomien juomien sekä hedelmä- ja vihannessäilykkeiden markkinoilla. Vuonna 2003 tuensaaja oli Slovakian kolmanneksi suurin alkoholin ja alkoholijuomien valmistaja. Tuensaaja menetti alkoholin ja alkoholijuomien valmistusluvan maaliskuussa 2004, ja se on toiminut sen jälkeen toisen yrityksen valmistaman alkoholin ja alkoholijuomien tukkukaupassa. Tämä toinen yritys on Old Herold, s. r. o., joka käyttää tuensaajalta vuokrattua tuotantolaitteistoa. Kaikki alat, joilla tuensaaja toimi ennen velkasaneerausta ja joilla se toimii tällä hetkellä, kuuluvat jäsenvaltioiden välisen kaupan piiriin. |
| --- | --- |

(77)

Niihin tapahtumiin saakka, joiden johdosta maksukyvyttömyysmenettely pantiin alulle, tuensaaja toimi alkoholin ja alkoholijuomien, alkoholittomien juomien sekä hedelmä- ja vihannessäilykkeiden markkinoilla. Vuonna 2003 tuensaaja oli Slovakian kolmanneksi suurin alkoholin ja alkoholijuomien valmistaja. Tuensaaja menetti alkoholin ja alkoholijuomien valmistusluvan maaliskuussa 2004, ja se on toiminut sen jälkeen toisen yrityksen valmistaman alkoholin ja alkoholijuomien tukkukaupassa. Tämä toinen yritys on Old Herold, s. r. o., joka käyttää tuensaajalta vuokrattua tuotantolaitteistoa. Kaikki alat, joilla tuensaaja toimi ennen velkasaneerausta ja joilla se toimii tällä hetkellä, kuuluvat jäsenvaltioiden välisen kaupan piiriin.

| (78) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio epäili, että kyseinen toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua antamalla tuensaajalle edun, jota se ei voisi saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Toisin sanoen komissio epäili, toimiko valtio suhteissaan tuensaajaan markkinataloudessa toimivan velkojan tavoin. |
| --- | --- |

(78)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio epäili, että kyseinen toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua antamalla tuensaajalle edun, jota se ei voisi saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Toisin sanoen komissio epäili, toimiko valtio suhteissaan tuensaajaan markkinataloudessa toimivan velkojan tavoin.

| (79) | Kävi ilmi, että velkojainsopimus sisälsi samat velanjärjestelyehdot niin yksityisille velkojille kuin verovirastollekin (julkinen velkoja). Velasta 35 prosenttia oli määrä maksaa velkojille määräpäivään mennessä, ja näin tuensaaja käytännössä tekikin. Loput 65 prosenttia velasta oli tarkoitus jättää perimättä. |
| --- | --- |

(79)

Kävi ilmi, että velkojainsopimus sisälsi samat velanjärjestelyehdot niin yksityisille velkojille kuin verovirastollekin (julkinen velkoja). Velasta 35 prosenttia oli määrä maksaa velkojille määräpäivään mennessä, ja näin tuensaaja käytännössä tekikin. Loput 65 prosenttia velasta oli tarkoitus jättää perimättä.

| (80) | Veroviraston asema velkojana on käsiteltävänä olevassa tapauksessa kuitenkin tavallista vahvempi, eikä sitä voida verrata konkurssimenettelyn tyypillisen velkojan asemaan. Veroviraston oikeudellinen ja taloudellinen asema oli ennen velkasaneerausta edullisempi kuin yksityisten velkojien asema. Verovirastolla oli yli 99 prosenttia konkurssipesän saatavista, joten se oli selvästi määräävässä asemassa oleva ratkaiseva velkoja. Vielä merkittävämpää on, että se oli erillinen velkoja. Sen vaateet voitaisiin sen vuoksi täyttää missä vaiheessa konkurssimenettelyä hyvänsä vakuutena olevan omaisuuden myynnistä saatavista tuloista. Kuten edellä johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, tulot voitiin käyttää yksinomaan erillisen velkojan saatavien maksamiseen. Tämän vuoksi on tarpeen tutkia, käyttikö verovirasto kaikki käytettävissään olleet keinot saadakseen mahdollisimman suuren osan saatavistaan perityiksi, kuten markkinataloudessa toimiva velkoja olisi menetellyt. |
| --- | --- |

(80)

Veroviraston asema velkojana on käsiteltävänä olevassa tapauksessa kuitenkin tavallista vahvempi, eikä sitä voida verrata konkurssimenettelyn tyypillisen velkojan asemaan. Veroviraston oikeudellinen ja taloudellinen asema oli ennen velkasaneerausta edullisempi kuin yksityisten velkojien asema. Verovirastolla oli yli 99 prosenttia konkurssipesän saatavista, joten se oli selvästi määräävässä asemassa oleva ratkaiseva velkoja. Vielä merkittävämpää on, että se oli erillinen velkoja. Sen vaateet voitaisiin sen vuoksi täyttää missä vaiheessa konkurssimenettelyä hyvänsä vakuutena olevan omaisuuden myynnistä saatavista tuloista. Kuten edellä johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, tulot voitiin käyttää yksinomaan erillisen velkojan saatavien maksamiseen. Tämän vuoksi on tarpeen tutkia, käyttikö verovirasto kaikki käytettävissään olleet keinot saadakseen mahdollisimman suuren osan saatavistaan perityiksi, kuten markkinataloudessa toimiva velkoja olisi menetellyt.

| (81) | Edellytykset, jotka toimenpiteen on täytettävä, jotta sitä voitaisiin käsitellä SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuna tukea, eivät täyty, jos tuensaajayritys olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa voinut saada saman edun kuin valtion varojen avulla (16). Tämä arviointi tehdään soveltamalla markkinataloudessa toimivan yksityisen velkojan testiä. Kun julkinen velkoja myöntää maksuhelpotuksia velasta, joka yrityksen on sille maksettava, tällaiset maksuhelpotukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos näin myönnetyn taloudellisen edun merkittävyyden vuoksi tuensaajayritys ei ilmeisestikään olisi saanut niihin verrattavissa olevia helpotuksia yksityiseltä velkojalta, jonka tilanne on mahdollisimman lähellä julkisen velkojan tilannetta ja joka pyrkii saamaan maksut summista, jotka taloudellisissa vaikeuksissa oleva velallinen on sille velkaa (17). |
| --- | --- |

(81)

Edellytykset, jotka toimenpiteen on täytettävä, jotta sitä voitaisiin käsitellä SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuna tukea, eivät täyty, jos tuensaajayritys olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa voinut saada saman edun kuin valtion varojen avulla (16). Tämä arviointi tehdään soveltamalla markkinataloudessa toimivan yksityisen velkojan testiä. Kun julkinen velkoja myöntää maksuhelpotuksia velasta, joka yrityksen on sille maksettava, tällaiset maksuhelpotukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos näin myönnetyn taloudellisen edun merkittävyyden vuoksi tuensaajayritys ei ilmeisestikään olisi saanut niihin verrattavissa olevia helpotuksia yksityiseltä velkojalta, jonka tilanne on mahdollisimman lähellä julkisen velkojan tilannetta ja joka pyrkii saamaan maksut summista, jotka taloudellisissa vaikeuksissa oleva velallinen on sille velkaa (17).

| (82) | Yksityistä markkinatoimijaa koskevan kriteerin soveltaminen riippuu viime kädessä kyseisestä jäsenvaltiosta, joka myöntää muussa ominaisuudessa kuin julkisena viranomaisena tietylle yritykselle taloudellisen edun. Tästä seuraa, että jos jäsenvaltio soveltaa tätä periaatetta hallinnollisessa menettelyssään, sen on epäselvässä tapauksessa osoitettava kiistattomasti sekä objektiivisten ja varmennettavissa olevien seikkojen perusteella, että toteutettu toimenpide on osa sen toimintaa yksityisenä markkinatoimijana. Näytön on osoitettava selvästi, että kyseinen jäsenvaltio teki päätöksen toimia valitulla tavalla ennen taloudellisen edun myöntämistä tai samaan aikaan sen kanssa. Tällöin voi olla tarpeen esittää näyttöä, joka osoittaa, että kyseinen päätös perustui taloudellisiin arviointeihin, jotka vastaavat arviointeja, jotka järkevästi toimiva yksityinen markkinatoimija olisi toteuttanut mahdollisimman lähellä jäsenvaltion tilannetta olevassa tilanteessa. Kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät kuitenkaan riitä tähän (18). |
| --- | --- |

(82)

Yksityistä markkinatoimijaa koskevan kriteerin soveltaminen riippuu viime kädessä kyseisestä jäsenvaltiosta, joka myöntää muussa ominaisuudessa kuin julkisena viranomaisena tietylle yritykselle taloudellisen edun. Tästä seuraa, että jos jäsenvaltio soveltaa tätä periaatetta hallinnollisessa menettelyssään, sen on epäselvässä tapauksessa osoitettava kiistattomasti sekä objektiivisten ja varmennettavissa olevien seikkojen perusteella, että toteutettu toimenpide on osa sen toimintaa yksityisenä markkinatoimijana. Näytön on osoitettava selvästi, että kyseinen jäsenvaltio teki päätöksen toimia valitulla tavalla ennen taloudellisen edun myöntämistä tai samaan aikaan sen kanssa. Tällöin voi olla tarpeen esittää näyttöä, joka osoittaa, että kyseinen päätös perustui taloudellisiin arviointeihin, jotka vastaavat arviointeja, jotka järkevästi toimiva yksityinen markkinatoimija olisi toteuttanut mahdollisimman lähellä jäsenvaltion tilannetta olevassa tilanteessa. Kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät kuitenkaan riitä tähän (18).

| (83) | Slovakian viranomaisten kanta on siis se, että toimenpide on valtiontukea. Viranomaiset myönsivät, että velkasaneerauksen aikaan valtiontukikysymystä ei yksinkertaisesti otettu huomioon. Viranomaiset ehdottivat, että kiistanalaista toimenpidettä käsiteltäisiin pelastamistukena. Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisia vaatimuksia ei ole noudatettu tässä asiassa ja että kiistanalainen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(83)

Slovakian viranomaisten kanta on siis se, että toimenpide on valtiontukea. Viranomaiset myönsivät, että velkasaneerauksen aikaan valtiontukikysymystä ei yksinkertaisesti otettu huomioon. Viranomaiset ehdottivat, että kiistanalaista toimenpidettä käsiteltäisiin pelastamistukena. Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisia vaatimuksia ei ole noudatettu tässä asiassa ja että kiistanalainen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (84) | Tuensaaja puolestaan katsoo, että toimenpide ei sisällä tukea ja esittää kantansa tueksi edellä mainitut asiakirjat, erityisesti kahden tilintarkastajan lausunnot. |
| --- | --- |

(84)

Tuensaaja puolestaan katsoo, että toimenpide ei sisällä tukea ja esittää kantansa tueksi edellä mainitut asiakirjat, erityisesti kahden tilintarkastajan lausunnot.

| (85) | Komissio on määrittänyt sekä tuensaajan että Slovakian viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta seuraavassa taulukossa esitetyt seikat tuensaajan taloudellisesta tilanteesta kyseisenä vuonna siinä määrin kuin markkinataloudessa toimivan velkojan kriteerin soveltamisen kannalta on tarpeen. Komissio ei voi tarkistaa tuensaajan tilitietojen pohjalta tietoja, jotka tuensaaja antoi tilanteesta 31 päivänä maaliskuuta 2004, eikä tietoja, jotka Slovakian viranomaiset antoivat tilanteesta 17 päivänä kesäkuuta 2004. Komissiolla ei kuitenkaan ole syytä epäillä näitä tietoja.

  Taulukko 3


  Tuensaajan taloudellinen tilanne 2003–2004 [miljoonaa Slovakian korunaa] | 31.12.2003 (19) | 31.3.2004 (20) | 28.4.2004 (21) | 17.6.2004 (22) | 31.12.2004 (23) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pitkäaikaiset varat (24) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Varastot | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Käteisvarat | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Lyhytaikaiset liikesaatavat | 128 | 98 (25) | 80 | 63 (26) | 97 |

(85)

Komissio on määrittänyt sekä tuensaajan että Slovakian viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta seuraavassa taulukossa esitetyt seikat tuensaajan taloudellisesta tilanteesta kyseisenä vuonna siinä määrin kuin markkinataloudessa toimivan velkojan kriteerin soveltamisen kannalta on tarpeen. Komissio ei voi tarkistaa tuensaajan tilitietojen pohjalta tietoja, jotka tuensaaja antoi tilanteesta 31 päivänä maaliskuuta 2004, eikä tietoja, jotka Slovakian viranomaiset antoivat tilanteesta 17 päivänä kesäkuuta 2004. Komissiolla ei kuitenkaan ole syytä epäillä näitä tietoja.

Taulukko 3

Tuensaajan taloudellinen tilanne 2003–2004 [miljoonaa Slovakian korunaa]

31.12.2003 (19)

31.3.2004 (20)

28.4.2004 (21)

17.6.2004 (22)

31.12.2004 (23)

Pitkäaikaiset varat (24)

208

205

204

200

200

Varastot

119

209

176

84

52

Käteisvarat

3

50

94

161

27

Lyhytaikaiset liikesaatavat

128

98 (25)

80

63 (26)

97

| (86) | Komissio tarkastelee ensin tuensaajan esittämiä todisteita, joilla se tukee kantaansa siitä, että verovirasto olisi saanut konkurssimenettelyssä saataviaan takaisin vähemmän kuin velkasaneerausmenettelyssä (2.1 jakso). Sen jälkeen komissio tarkastelee veroulosoton tilannetta (2.2 jakso). Lopuksi komissio tarkastelee Slovakian viranomaisten ja tuensaajan esittämiä muita todisteita (2.3 jakso). |
| --- | --- |

(86)

Komissio tarkastelee ensin tuensaajan esittämiä todisteita, joilla se tukee kantaansa siitä, että verovirasto olisi saanut konkurssimenettelyssä saataviaan takaisin vähemmän kuin velkasaneerausmenettelyssä (2.1 jakso). Sen jälkeen komissio tarkastelee veroulosoton tilannetta (2.2 jakso). Lopuksi komissio tarkastelee Slovakian viranomaisten ja tuensaajan esittämiä muita todisteita (2.3 jakso).

| (87) | Kuten 37 kappaleessa esitetään, velkasaneeraukseen sisällytettävän velan määrää vähennettiin ylimääräisen muutoksenhakuprosessin tuloksena. Olisi kuitenkin huomattava, että tämä tuomio annettiin useita vuosia sen jälkeen kun päätös velkasaneerauksesta oli tehty. Kun sovelletaan markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeriä, julkisen velkojan toiminnan arvioinnin lähtökohtana käytetään kuitenkin aina tietoja, jotka olivat saatavilla silloin kun mahdollinen velkoja olisi arvioinut, mikä olisi paras toimintatapa. Seuraavassa arvioinnissa käytetään lukuja, jotka sisältyvät 23 päivänä heinäkuuta 2004 tehtyyn sopimukseen. |
| --- | --- |

(87)

Kuten 37 kappaleessa esitetään, velkasaneeraukseen sisällytettävän velan määrää vähennettiin ylimääräisen muutoksenhakuprosessin tuloksena. Olisi kuitenkin huomattava, että tämä tuomio annettiin useita vuosia sen jälkeen kun päätös velkasaneerauksesta oli tehty. Kun sovelletaan markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeriä, julkisen velkojan toiminnan arvioinnin lähtökohtana käytetään kuitenkin aina tietoja, jotka olivat saatavilla silloin kun mahdollinen velkoja olisi arvioinut, mikä olisi paras toimintatapa. Seuraavassa arvioinnissa käytetään lukuja, jotka sisältyvät 23 päivänä heinäkuuta 2004 tehtyyn sopimukseen.

2.1   Velkasaneerauksen ja konkurssimenettelyn vertailu

| (88) | Jotta voidaan arvioida, myönnettiinkö tuensaajalle todella etua, komission on toteutettava yleisarviointi, jossa otetaan huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset todisteet, joiden avulla se voi määrittää, oliko tilanne sellainen, että tuensaajayritys ei ilmeisestikään olisi saanut verrattavissa olevia helpotuksia yksityiseltä velkojalta (27). Toisin sanoen sen on tutkittava, oliko veroviraston edun mukaista hyväksyä velkasaneerauksen ehdot vai olisiko sen kannalta ollut parempi ratkaisu aloittaa konkurssimenettely. |
| --- | --- |

(88)

Jotta voidaan arvioida, myönnettiinkö tuensaajalle todella etua, komission on toteutettava yleisarviointi, jossa otetaan huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset todisteet, joiden avulla se voi määrittää, oliko tilanne sellainen, että tuensaajayritys ei ilmeisestikään olisi saanut verrattavissa olevia helpotuksia yksityiseltä velkojalta (27). Toisin sanoen sen on tutkittava, oliko veroviraston edun mukaista hyväksyä velkasaneerauksen ehdot vai olisiko sen kannalta ollut parempi ratkaisu aloittaa konkurssimenettely.

| (89) | Komissio katsoo, että EKORDA-yhtiön raportti ei ole luotettava perusta ehdotetun velkasaneerauksen vertaamiseen mahdollisen konkurssimenettelyn kanssa. Slovakian viranomaiset ovat komission kanssa samaa mieltä tästä. |
| --- | --- |

(89)

Komissio katsoo, että EKORDA-yhtiön raportti ei ole luotettava perusta ehdotetun velkasaneerauksen vertaamiseen mahdollisen konkurssimenettelyn kanssa. Slovakian viranomaiset ovat komission kanssa samaa mieltä tästä.

| (90) | Komissio toteaa ensinnäkin, että EKORDA-yhtiö käytti 7 päivänä heinäkuuta 2004 (vain kaksi päivää ennen velkojien kokousta) päivätyssä raportissaan laskelmiaan varten tuensaajan omaisuuden tilannetta 31 päivänä maaliskuuta 2004. Taulukosta 3 käy selvästi ilmi, että eri omaisuuserien taso oli muuttunut merkittävästi 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Ennen muuta merkittävä osa varastoista oli myyty, mikä lisäsi likvidien varojen määrää. Näillä muutoksilla on suuri merkitys, kun sovelletaan likvidaatiokertoimia, jotka vaihtelevat 20 prosentista (varastot ja lyhytaikaiset saatavat) 100 prosenttiin (käteisvarat). Vaikka sovellettaisiin EKORDA-yhtiön käyttämää menetelmää ja oletettaisiin, että EKORDA-yhtiön määrittämät likvidaatiokertoimet ovat oikeita (minkä komissio kiistää jäljempänä esitetyistä syistä), seuraavasta taulukosta käy ilmi, missä määrin EKORDA-yhtiön laskelmien tulokset poikkeaisivat, jos perustana käytettäisiin tietoja 28 päivältä huhtikuuta 2004 ja 17 päivältä kesäkuuta 2004, toisin sanoen edelleen ennen 9 päivänä heinäkuuta 2004 pidettyä velkojien kokousta.

  Taulukko 4


  Tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saatavan todennäköisen tuoton vertailu [miljoonaa Slovakian korunaa] | Tilanne: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 | 28.4.2004 | 17.6.2004 |
| | Likvidaatiokerroin [%] | Kirjanpitoarvo | Tuotto | Kirjanpitoarvo | Tuotto | Kirjanpitoarvo | Tuotto |
| Pitkäaikaiset varat | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Varastot | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Lyhytaikaiset saatavat | 20 | 98 (28) | 20 | 86 (29) | 17 | 37 (30) | 7 |
| Käteisvarat | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Yhteensä | | | 204 | | 238 | | 275 |

(90)

Komissio toteaa ensinnäkin, että EKORDA-yhtiö käytti 7 päivänä heinäkuuta 2004 (vain kaksi päivää ennen velkojien kokousta) päivätyssä raportissaan laskelmiaan varten tuensaajan omaisuuden tilannetta 31 päivänä maaliskuuta 2004. Taulukosta 3 käy selvästi ilmi, että eri omaisuuserien taso oli muuttunut merkittävästi 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Ennen muuta merkittävä osa varastoista oli myyty, mikä lisäsi likvidien varojen määrää. Näillä muutoksilla on suuri merkitys, kun sovelletaan likvidaatiokertoimia, jotka vaihtelevat 20 prosentista (varastot ja lyhytaikaiset saatavat) 100 prosenttiin (käteisvarat). Vaikka sovellettaisiin EKORDA-yhtiön käyttämää menetelmää ja oletettaisiin, että EKORDA-yhtiön määrittämät likvidaatiokertoimet ovat oikeita (minkä komissio kiistää jäljempänä esitetyistä syistä), seuraavasta taulukosta käy ilmi, missä määrin EKORDA-yhtiön laskelmien tulokset poikkeaisivat, jos perustana käytettäisiin tietoja 28 päivältä huhtikuuta 2004 ja 17 päivältä kesäkuuta 2004, toisin sanoen edelleen ennen 9 päivänä heinäkuuta 2004 pidettyä velkojien kokousta.

Taulukko 4

Tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saatavan todennäköisen tuoton vertailu [miljoonaa Slovakian korunaa]

Tilanne:

31.3.2004

28.4.2004

17.6.2004

Likvidaatiokerroin [%]

Kirjanpitoarvo

Tuotto

Kirjanpitoarvo

Tuotto

Kirjanpitoarvo

Tuotto

Pitkäaikaiset varat

45

205

92

204

92

200

90

Varastot

20

209

42

176

35

84

17

Lyhytaikaiset saatavat

20

98 (28)

20

86 (29)

17

37 (30)

7

Käteisvarat

100

50

50

94

94

161

161

Yhteensä

204

238

275

| (91) | On huomattava, että tuensaajan tuomioistuimelle esittämässä liiketoimintasuunnitelmassa kaavailtiin varastojen myyntiä 110 miljoonalla Slovakian korunalla maalis–toukokuussa 2004. EKORDA-yhtiön täytyi siksi olla tietoinen, että tuensaajan omaisuudessa tapahtuu 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen olennaisia muutoksia. Se ei kuitenkaan ottanut huomioon tätä. |
| --- | --- |

(91)

On huomattava, että tuensaajan tuomioistuimelle esittämässä liiketoimintasuunnitelmassa kaavailtiin varastojen myyntiä 110 miljoonalla Slovakian korunalla maalis–toukokuussa 2004. EKORDA-yhtiön täytyi siksi olla tietoinen, että tuensaajan omaisuudessa tapahtuu 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen olennaisia muutoksia. Se ei kuitenkaan ottanut huomioon tätä.

| (92) | Jos tuensaajan omaisuuden kirjanpitoarvo 28 päivältä huhtikuuta 2004 olisi otettu huomioon, se olisi johtanut päätelmään, jonka mukaan konkurssissa saatava todennäköinen tuotto olisi ollut raportin arviota suurempi (238 miljoonaa Slovakian korunaa eli 6,3 miljoonaa euroa sen sijaan, että se olisi ollut 204 miljoonaa Slovakian korunaa eli 5,3 miljoonaa euroa). Jos analyysissa olisi käytetty kesäkuun 2004 lukuja, olisi voitu selvästi päätellä, että tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saatava todennäköinen tuotto (275 miljoonaa Slovakian korunaa eli 7,2 miljoonaa euroa) olisi suurempi kuin velkasaneerauksen perusteella ja että veroviraston pitäisi käyttää veto-oikeuttaan ja hylätä ehdotus, mikä olisi johtanut velkasaneerauksen päättymiseen. Komissio toteaa, että edellä olevat tulokset saadaan käyttämällä EKORDA-yhtiön oletuksia ja menetelmiä. |
| --- | --- |

(92)

Jos tuensaajan omaisuuden kirjanpitoarvo 28 päivältä huhtikuuta 2004 olisi otettu huomioon, se olisi johtanut päätelmään, jonka mukaan konkurssissa saatava todennäköinen tuotto olisi ollut raportin arviota suurempi (238 miljoonaa Slovakian korunaa eli 6,3 miljoonaa euroa sen sijaan, että se olisi ollut 204 miljoonaa Slovakian korunaa eli 5,3 miljoonaa euroa). Jos analyysissa olisi käytetty kesäkuun 2004 lukuja, olisi voitu selvästi päätellä, että tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saatava todennäköinen tuotto (275 miljoonaa Slovakian korunaa eli 7,2 miljoonaa euroa) olisi suurempi kuin velkasaneerauksen perusteella ja että veroviraston pitäisi käyttää veto-oikeuttaan ja hylätä ehdotus, mikä olisi johtanut velkasaneerauksen päättymiseen. Komissio toteaa, että edellä olevat tulokset saadaan käyttämällä EKORDA-yhtiön oletuksia ja menetelmiä.

| (93) | Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä EKORDA-yhtiön käyttämää menetelmää eikä pidä sen analyysissa tuensaajasta käytettyjä oletuksia luotettavina. Tätä päätelmää vahvistavat myös Slovakian viranomaisten esittämät epäilyt, jotka mainitaan johdanto-osan 60 ja 65 kappaleessa. |
| --- | --- |

(93)

Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä EKORDA-yhtiön käyttämää menetelmää eikä pidä sen analyysissa tuensaajasta käytettyjä oletuksia luotettavina. Tätä päätelmää vahvistavat myös Slovakian viranomaisten esittämät epäilyt, jotka mainitaan johdanto-osan 60 ja 65 kappaleessa.

| (94) | EKORDA-yhtiö ei ensinnäkään selitä raportissaan, millä tavoin se määritti käyttämänsä kolme likvidaatiokerrointa. Likvidaatiokertoimien tarkoituksena on laskea likvidaatiomenettelyssä myytävien omaisuuserien jäljellä oleva arvo, kun otetaan huomioon myynnin luonne (esim. omaisuuserien myyminen erikseen ja tietty määräaika). Tämän vuoksi oletetaan, että likvidaatiomyynnissä omaisuuseristä saatava arvo on yleensä kirjanpitoarvoa alhaisempi omaisuuserätyypistä riippuen. Likvidaatiokertoimella tarkoitetaan likvidaatiossa omaisuuseristä saadun arvon prosenttiosuutta kirjanpitoarvosta. |
| --- | --- |

(94)

EKORDA-yhtiö ei ensinnäkään selitä raportissaan, millä tavoin se määritti käyttämänsä kolme likvidaatiokerrointa. Likvidaatiokertoimien tarkoituksena on laskea likvidaatiomenettelyssä myytävien omaisuuserien jäljellä oleva arvo, kun otetaan huomioon myynnin luonne (esim. omaisuuserien myyminen erikseen ja tietty määräaika). Tämän vuoksi oletetaan, että likvidaatiomyynnissä omaisuuseristä saatava arvo on yleensä kirjanpitoarvoa alhaisempi omaisuuserätyypistä riippuen. Likvidaatiokertoimella tarkoitetaan likvidaatiossa omaisuuseristä saadun arvon prosenttiosuutta kirjanpitoarvosta.

| (95) | Myös pitkäaikaisiin varoihin sovellettava 45 prosentin likvidaatiokerroin vaikuttaa liian matalalta. Tuensaajan mukaan sen verovirastolle vakuuksina osoittaman omaisuuden arvo oli 194 miljoonaa Slovakian korunaa (31). Tämä arvo on tuensaajan mukaan ilmaistu riippumattomien asiantuntijoiden vuosien 2003 ja 2004 vaiheessa arvioimina hintoina. Komission näkemyksen mukaan tällaisen nk. asiantuntijahinnan tulisi yleisesti ottaen kuvata omaisuuserän yleistä arvoa, joka ilmaisee likiarvona, mihin hintaan omaisuuserä voidaan myydä tiettynä ajankohtana. Olisi muistettava, että näiden omaisuuserien asiantuntijahinta määritettiin, jotta voitiin varmistaa niiden arvo vakuutena Slovakian viranomaisille tuensaajan verovelan lykkäystä varten, kuten verohallintolaissa edellytettiin. EKORDA ei esitä mitään selitystä siitä, miksi pitkäaikaisten varojen myynnin tuotto konkurssimenettelyssä olisi vain 45 prosenttia niiden 205 miljoonan euron kirjanpitoarvosta, kun tuensaaja puolestaan määritti itse näille varoille paljon korkeamman arvon. |
| --- | --- |

(95)

Myös pitkäaikaisiin varoihin sovellettava 45 prosentin likvidaatiokerroin vaikuttaa liian matalalta. Tuensaajan mukaan sen verovirastolle vakuuksina osoittaman omaisuuden arvo oli 194 miljoonaa Slovakian korunaa (31). Tämä arvo on tuensaajan mukaan ilmaistu riippumattomien asiantuntijoiden vuosien 2003 ja 2004 vaiheessa arvioimina hintoina. Komission näkemyksen mukaan tällaisen nk. asiantuntijahinnan tulisi yleisesti ottaen kuvata omaisuuserän yleistä arvoa, joka ilmaisee likiarvona, mihin hintaan omaisuuserä voidaan myydä tiettynä ajankohtana. Olisi muistettava, että näiden omaisuuserien asiantuntijahinta määritettiin, jotta voitiin varmistaa niiden arvo vakuutena Slovakian viranomaisille tuensaajan verovelan lykkäystä varten, kuten verohallintolaissa edellytettiin. EKORDA ei esitä mitään selitystä siitä, miksi pitkäaikaisten varojen myynnin tuotto konkurssimenettelyssä olisi vain 45 prosenttia niiden 205 miljoonan euron kirjanpitoarvosta, kun tuensaaja puolestaan määritti itse näille varoille paljon korkeamman arvon.

| (96) | Komissio esittää seuraavat kaksi huomautusta tuensaajan toteamuksesta, jonka mukaan ostajaa olisi vaikea löytää, koska suurin osa vakuuksina olevista koneista ja laitteista on tarkoitettu yksinomaan alkoholin ja alkoholijuomien, alkoholittomien juomien tai säilyketuotteiden valmistukseen. Ensiksikin pantatun kiinteän omaisuuden ”asiantuntijahinta” oli 105 miljoonaa Slovakian korunaa, joka on yksinään suurempi kuin EKORDA-yhtiön arvioima kokonaistuotto (92 miljoonaa Slovakian korunaa). Toiseksi yrityksen tosiasiallinen kehitys osoittaa, että osalle sen tuotanto-omaisuudesta löytyi nopeasti uusi käyttäjä eli Old Herold, s. r. o. Kun tuensaaja oli menettänyt alkoholin ja alkoholijuomien valmistusluvan, sen tuotanto-omaisuus vuokrattiin Old Heroldille. Näyttää siis siltä, että kilpailija oli heti kiinnostunut tästä tuotanto-omaisuudesta. |
| --- | --- |

(96)

Komissio esittää seuraavat kaksi huomautusta tuensaajan toteamuksesta, jonka mukaan ostajaa olisi vaikea löytää, koska suurin osa vakuuksina olevista koneista ja laitteista on tarkoitettu yksinomaan alkoholin ja alkoholijuomien, alkoholittomien juomien tai säilyketuotteiden valmistukseen. Ensiksikin pantatun kiinteän omaisuuden ”asiantuntijahinta” oli 105 miljoonaa Slovakian korunaa, joka on yksinään suurempi kuin EKORDA-yhtiön arvioima kokonaistuotto (92 miljoonaa Slovakian korunaa). Toiseksi yrityksen tosiasiallinen kehitys osoittaa, että osalle sen tuotanto-omaisuudesta löytyi nopeasti uusi käyttäjä eli Old Herold, s. r. o. Kun tuensaaja oli menettänyt alkoholin ja alkoholijuomien valmistusluvan, sen tuotanto-omaisuus vuokrattiin Old Heroldille. Näyttää siis siltä, että kilpailija oli heti kiinnostunut tästä tuotanto-omaisuudesta.

| (97) | Varastojen osalta Slovakian viranomaiset katsovat, että likvidaatiokertoimen olisi pitänyt olla korkeampi kuin 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(97)

Varastojen osalta Slovakian viranomaiset katsovat, että likvidaatiokertoimen olisi pitänyt olla korkeampi kuin 20 prosenttia.

| (98) | Tuensaaja sai 110 miljoonaa Slovakian korunaa varastojensa myynnistä vuonna 2004 (ks. johdanto-osan 35 kappale), eli enemmän kuin 50 prosenttia varastojen kirjanpitoarvosta, jota EKORDA käytti arviointinsa lähtökohtana. Tämä viittaa vahvasti siihen, että 20 prosentin likvidaatiokerroin oli liian matala. Taseen kehitys varastojen osalta vuonna 2004 tukee tätä päätelmää. Lisäksi tuensaaja itse arvioi liiketoimintasuunnitelmassaan varastojen myyntituoton maalis–toukokuussa 2004 olevan 110 miljoonaa Slovakian korunaa (ks. 35 kappale). EKORDA-yhtiö ei ottanut huomioon tätä arviota. Lopuksi tuensaajan toiminnan luonteen perusteella voidaan olettaa, että varastot koostuivat valmiista tuotteista tai puolijalosteista, jotka olisi voitu helposti myydä suoraan välittäjille tai kuluttajille. Myös tämä puoltaa korkeamman likvidaatiokertoimen käyttöä. |
| --- | --- |

(98)

Tuensaaja sai 110 miljoonaa Slovakian korunaa varastojensa myynnistä vuonna 2004 (ks. johdanto-osan 35 kappale), eli enemmän kuin 50 prosenttia varastojen kirjanpitoarvosta, jota EKORDA käytti arviointinsa lähtökohtana. Tämä viittaa vahvasti siihen, että 20 prosentin likvidaatiokerroin oli liian matala. Taseen kehitys varastojen osalta vuonna 2004 tukee tätä päätelmää. Lisäksi tuensaaja itse arvioi liiketoimintasuunnitelmassaan varastojen myyntituoton maalis–toukokuussa 2004 olevan 110 miljoonaa Slovakian korunaa (ks. 35 kappale). EKORDA-yhtiö ei ottanut huomioon tätä arviota. Lopuksi tuensaajan toiminnan luonteen perusteella voidaan olettaa, että varastot koostuivat valmiista tuotteista tai puolijalosteista, jotka olisi voitu helposti myydä suoraan välittäjille tai kuluttajille. Myös tämä puoltaa korkeamman likvidaatiokertoimen käyttöä.

| (99) | Komissio katsoo, että varastojen likvidaatiokertoimen olisi pitänyt olla 52 prosenttia. Luku perustuu tuensaajan arvioon tuotosta, jonka se saisi varastojen myynnistä sopimuksen rahoittamiseksi (ts. 110 miljoonaa Slovakian korunaa). Kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan kirjanpitoarvo (209 miljoonaa Slovakian korunaa), varastojen ainoa mahdollinen likvidaatiokerroin oli tämän vuoksi vähintään 52 prosenttia (52 prosenttia 209 miljoonasta on 110 miljoonaa). |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoo, että varastojen likvidaatiokertoimen olisi pitänyt olla 52 prosenttia. Luku perustuu tuensaajan arvioon tuotosta, jonka se saisi varastojen myynnistä sopimuksen rahoittamiseksi (ts. 110 miljoonaa Slovakian korunaa). Kun otetaan huomioon kyseisen ajankohdan kirjanpitoarvo (209 miljoonaa Slovakian korunaa), varastojen ainoa mahdollinen likvidaatiokerroin oli tämän vuoksi vähintään 52 prosenttia (52 prosenttia 209 miljoonasta on 110 miljoonaa).

| (100) | Lyhytaikaisten saatavien osalta EKORDA käytti kaksinkertaista korjausta. Ensinnäkin se korjasi niiden kirjanpitoarvon 59 prosentin kertoimella (kirjanpitoarvo oli 166 miljoonaa Slovakian korunaa ja EKORDA-yhtiön laskelmissaan käyttämä arvo 98 miljoonaa Slovakian korunaa) ja käytti sitten lisäksi matalaa 20 prosentin likvidaatiokerrointa. Tällainen menetelmä on kyseenalainen. Saatavien kirjanpitoarvon korjaaminen niiden todelliseen arvoon tiettynä ajankohtana voidaan hyväksyä. EKORDA-yhtiö ei kuitenkaan selitä millään tavalla, miksi tuotto konkurssissa/likvidaatiossa olisi vain yksi viidesosa (20 miljoonaa Slovakian korunaa) määrästä, jonka tuensaaja itse oletti voivansa saada velkojiltaan (98 miljoonaa Slovakian korunaa). |
| --- | --- |

(100)

Lyhytaikaisten saatavien osalta EKORDA käytti kaksinkertaista korjausta. Ensinnäkin se korjasi niiden kirjanpitoarvon 59 prosentin kertoimella (kirjanpitoarvo oli 166 miljoonaa Slovakian korunaa ja EKORDA-yhtiön laskelmissaan käyttämä arvo 98 miljoonaa Slovakian korunaa) ja käytti sitten lisäksi matalaa 20 prosentin likvidaatiokerrointa. Tällainen menetelmä on kyseenalainen. Saatavien kirjanpitoarvon korjaaminen niiden todelliseen arvoon tiettynä ajankohtana voidaan hyväksyä. EKORDA-yhtiö ei kuitenkaan selitä millään tavalla, miksi tuotto konkurssissa/likvidaatiossa olisi vain yksi viidesosa (20 miljoonaa Slovakian korunaa) määrästä, jonka tuensaaja itse oletti voivansa saada velkojiltaan (98 miljoonaa Slovakian korunaa).

| (101) | EKORDA korjasi maaliskuun 2004 lukuihin perustuvaa lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvoa (166 miljoonaa Slovakian korunaa) 98 miljoonaan Slovakian korunaan, jotta siinä otettaisiin huomioon saatavat, joita ei pystytä perimään tai jotka ovat heikkolaatuisia. EKORDA sovelsi kuitenkin lisäksi ainoastaan 20 prosentin likvidaatiokerrointa korjattuun kirjanpitoarvoon. Jos EKORDAn 59 prosentin kerrointa lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvon korjaamiseen sovelletaan kesäkuun 2004 lukuihin perustuvaan kirjanpitoarvoon (63 miljoonaa Slovakian korunaa), tulokseksi saadaan 37 miljoonaa Slovakian korunaa. Slovakian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan perittävissä olevia saatavia oli kuitenkin 63 miljoonaa Slovakian korunaa. Tämän vuoksi on kyseenalaista, tarvitseeko niiden kirjanpitoarvoa ollenkaan korjata. |
| --- | --- |

(101)

EKORDA korjasi maaliskuun 2004 lukuihin perustuvaa lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvoa (166 miljoonaa Slovakian korunaa) 98 miljoonaan Slovakian korunaan, jotta siinä otettaisiin huomioon saatavat, joita ei pystytä perimään tai jotka ovat heikkolaatuisia. EKORDA sovelsi kuitenkin lisäksi ainoastaan 20 prosentin likvidaatiokerrointa korjattuun kirjanpitoarvoon. Jos EKORDAn 59 prosentin kerrointa lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvon korjaamiseen sovelletaan kesäkuun 2004 lukuihin perustuvaan kirjanpitoarvoon (63 miljoonaa Slovakian korunaa), tulokseksi saadaan 37 miljoonaa Slovakian korunaa. Slovakian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan perittävissä olevia saatavia oli kuitenkin 63 miljoonaa Slovakian korunaa. Tämän vuoksi on kyseenalaista, tarvitseeko niiden kirjanpitoarvoa ollenkaan korjata.

| (102) | Joka tapauksessa sille, että likvidaatioarvon pitäisi olla vielä korjattuakin arvoa alhaisempi, ei ole ilmeistä syytä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että lyhytaikaisista saatavista odotettavissa oleva tuotto ei selvästikään ole alhaisempi kuin korjattu arvo eli 37 miljoonaa Slovakian korunaa. |
| --- | --- |

(102)

Joka tapauksessa sille, että likvidaatioarvon pitäisi olla vielä korjattuakin arvoa alhaisempi, ei ole ilmeistä syytä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että lyhytaikaisista saatavista odotettavissa oleva tuotto ei selvästikään ole alhaisempi kuin korjattu arvo eli 37 miljoonaa Slovakian korunaa.

| (103) | Edellä esitetyn perusteella komissio korjasi EKORDAn arvioita ja teki uuden arvioinnin käyttämällä kesäkuun 2004 lukuja. Tämä arviointi osoittaa selvästi, että tuensaajan omaisuuserien myynnistä konkurssimenettelyssä saatava todennäköinen tuotto olisi ollut paljon suurempi kuin EKORDA-yhtiön raportissa esitetty tuottoennuste. Luvuista on esitetty yhteenveto seuraavassa taulukossa.

  Taulukko 5


  Tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saatavan todennäköisen tuoton vertailu


  EKORDA-yhtiön luvut verrattuna komission korjattuihin lukuihin (miljoonaa Slovakian korunaa) | EKORDA
  31.3.2004. | Korjaus
  (17.6.2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Kirjanpito-arvo | Tuotto | Kirjanpito-arvo | Tuotto |
| Pitkäaikaiset varat | 205 | 92 | 200 | 194 (32) |
| Varastot | 209 | 42 | 84 | 43 (33) |
| Lyhytaikaiset saatavat | 98 (34) | 20 | 63 | 37 (35) |
| Käteisvarat | 50 | 50 | 161 | 161 |
| Yhteensä | 562 | 204 | 508 | 435 |

(103)

Edellä esitetyn perusteella komissio korjasi EKORDAn arvioita ja teki uuden arvioinnin käyttämällä kesäkuun 2004 lukuja. Tämä arviointi osoittaa selvästi, että tuensaajan omaisuuserien myynnistä konkurssimenettelyssä saatava todennäköinen tuotto olisi ollut paljon suurempi kuin EKORDA-yhtiön raportissa esitetty tuottoennuste. Luvuista on esitetty yhteenveto seuraavassa taulukossa.

Taulukko 5

Tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä saatavan todennäköisen tuoton vertailu

EKORDA-yhtiön luvut verrattuna komission korjattuihin lukuihin (miljoonaa Slovakian korunaa)

EKORDA

31.3.2004.

Korjaus

(17.6.2004)

Kirjanpito-arvo

Tuotto

Kirjanpito-arvo

Tuotto

Pitkäaikaiset varat

205

92

200

194 (32)

Varastot

209

42

84

43 (33)

Lyhytaikaiset saatavat

98 (34)

20

63

37 (35)

Käteisvarat

50

50

161

161

Yhteensä

562

204

508

435

| (104) | Niiden huomautusten mukaan, jotka tuensaaja esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen yhteydessä, konkurssimenettelyn kustannusten arvioidaan olevan 18 prosenttia tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä odotettavissa olevista tuloista. Tuensaajan mukaan tämä on asianmukainen osuus Maailmanpankin vuonna 2004 laatiman selvityksen (36) perusteella. Kun tätä prosenttiosuutta sovelletaan tuensaajan omaisuuden myynnin todennäköisen tuoton korjattuun arvoon, jonka komissio on määrittänyt, konkurssimenettelyn kustannuksiksi saadaan tämän perusteella 78,3 miljoonaa Slovakian korunaa. Kun tämä summa vähennetään tuensaajan omaisuuden myynnistä saadusta korjatusta tuotosta, erotus on suurempi kuin veroviraston velkasaneerauksen perusteella saama määrä (435 miljoonaa – 78,3 miljoonaa = 356,7 miljoonaa; velkasaneerauksessa sovittu määrä oli 224,3 miljoonaa Slovakian korunaa). |
| --- | --- |

(104)

Niiden huomautusten mukaan, jotka tuensaaja esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen yhteydessä, konkurssimenettelyn kustannusten arvioidaan olevan 18 prosenttia tuensaajan omaisuuden myynnistä konkurssimenettelyssä odotettavissa olevista tuloista. Tuensaajan mukaan tämä on asianmukainen osuus Maailmanpankin vuonna 2004 laatiman selvityksen (36) perusteella. Kun tätä prosenttiosuutta sovelletaan tuensaajan omaisuuden myynnin todennäköisen tuoton korjattuun arvoon, jonka komissio on määrittänyt, konkurssimenettelyn kustannuksiksi saadaan tämän perusteella 78,3 miljoonaa Slovakian korunaa. Kun tämä summa vähennetään tuensaajan omaisuuden myynnistä saadusta korjatusta tuotosta, erotus on suurempi kuin veroviraston velkasaneerauksen perusteella saama määrä (435 miljoonaa – 78,3 miljoonaa = 356,7 miljoonaa; velkasaneerauksessa sovittu määrä oli 224,3 miljoonaa Slovakian korunaa).

| (105) | Kuten taulukossa 5 esitetään, tuensaajan omaisuuden myynnin todennäköinen tuotto oli 435 miljoonaa Slovakian korunaa. Kun otetaan huomioon, että verovirasto olisi saanut lähes 100 prosenttia kyseisen myynnin tuloista (37), ja vaikka konkurssimenettelyn kustannukset olisivat jopa 18 prosenttia näistä tuloista, kuten tuensaaja esittää, verovirasto olisi silti saanut 132,4 miljoonaa enemmän kuin velkasaneerauksen perusteella. |
| --- | --- |

(105)

Kuten taulukossa 5 esitetään, tuensaajan omaisuuden myynnin todennäköinen tuotto oli 435 miljoonaa Slovakian korunaa. Kun otetaan huomioon, että verovirasto olisi saanut lähes 100 prosenttia kyseisen myynnin tuloista (37), ja vaikka konkurssimenettelyn kustannukset olisivat jopa 18 prosenttia näistä tuloista, kuten tuensaaja esittää, verovirasto olisi silti saanut 132,4 miljoonaa enemmän kuin velkasaneerauksen perusteella.

| (106) | Vaikka tuensaajan omaisuuserien arvoon kesäkuussa 2004 lisäksi sovellettaisiin EKORDAn esittämiä erittäin alhaisia likvidaatiokertoimia, näiden omaisuuserien myynnin todennäköinen tuotto (sen jälkeen kun siitä on vähennetty konkurssimenettelyjen kustannukset eli 18 prosenttia) olisi 225,5 miljoonaa euroa. Se on yhä enemmän kuin summa, jonka verovirasto hyväksyi velkasaneerauksen perusteella (38). |
| --- | --- |

(106)

Vaikka tuensaajan omaisuuserien arvoon kesäkuussa 2004 lisäksi sovellettaisiin EKORDAn esittämiä erittäin alhaisia likvidaatiokertoimia, näiden omaisuuserien myynnin todennäköinen tuotto (sen jälkeen kun siitä on vähennetty konkurssimenettelyjen kustannukset eli 18 prosenttia) olisi 225,5 miljoonaa euroa. Se on yhä enemmän kuin summa, jonka verovirasto hyväksyi velkasaneerauksen perusteella (38).

| (107) | Lopuksi on todettava, että Slovakian viranomaiset eivät ole tukeneet tuensaajan väitettä siitä, että verovirastolla olisi ollut EKORDAn raportti käytettävissään ennen velkojien kokousta 9 päivänä heinäkuuta 2004 ja että se olisi näin ollen perustanut päätöksensä siihen. Verovirastolla oli kuitenkin käytettävissään kesäkuussa 2004 tekemänsä tarkastuksen tulokset, jotka osoittivat, että Fruconalla oli huomattavasti omaisuutta, kuten taulukossa 3 esitetään. Slovakian verohallituksen 6 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyssä kirjeessä verovirastolle esitettiin näiden tietojen perusteella, että veroviraston ei pitäisi suostua tuensaajan ehdottamaan velkasaneeraukseen, koska se ei olisi ollut valtion edun mukainen. |
| --- | --- |

(107)

Lopuksi on todettava, että Slovakian viranomaiset eivät ole tukeneet tuensaajan väitettä siitä, että verovirastolla olisi ollut EKORDAn raportti käytettävissään ennen velkojien kokousta 9 päivänä heinäkuuta 2004 ja että se olisi näin ollen perustanut päätöksensä siihen. Verovirastolla oli kuitenkin käytettävissään kesäkuussa 2004 tekemänsä tarkastuksen tulokset, jotka osoittivat, että Fruconalla oli huomattavasti omaisuutta, kuten taulukossa 3 esitetään. Slovakian verohallituksen 6 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyssä kirjeessä verovirastolle esitettiin näiden tietojen perusteella, että veroviraston ei pitäisi suostua tuensaajan ehdottamaan velkasaneeraukseen, koska se ei olisi ollut valtion edun mukainen.

| (108) | Muut tuensaajan toimittamat asiantuntijaraportit eivät saavuttaneet vaadittua tasoa sen osoittamiseksi, että markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeri täyttyy. Missään näissä raporteissa ei selvitetä, millä perusteella toisinaan poikkeuksellisen alhaiset likvidaatiokertoimet on määritetty. Lisäksi voidaan todeta, että Kochován raportin päätelmät poikkesivat huomattavasti EKORDAn päätelmistä eikä ole selvää, mitä tarkoitusta varten Kochován raportti on laadittu, mitä ajanjaksoa se käsittelee ja mitä oletuksia käyttäen se on tehty. Konkurssipesänhoitajan Holovačovan raportissa todetaan vain yleisesti, että velkasaneerausmenettely on velkojille edullisempi kuin konkurssi. Tämän vuoksi näissä kahdessa raportissa esitettyjä tietoja ei voi käyttää puoltamaan tai kiistämään tuensaajan kantaa siitä, että markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeri täyttyi. |
| --- | --- |

(108)

Muut tuensaajan toimittamat asiantuntijaraportit eivät saavuttaneet vaadittua tasoa sen osoittamiseksi, että markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeri täyttyy. Missään näissä raporteissa ei selvitetä, millä perusteella toisinaan poikkeuksellisen alhaiset likvidaatiokertoimet on määritetty. Lisäksi voidaan todeta, että Kochován raportin päätelmät poikkesivat huomattavasti EKORDAn päätelmistä eikä ole selvää, mitä tarkoitusta varten Kochován raportti on laadittu, mitä ajanjaksoa se käsittelee ja mitä oletuksia käyttäen se on tehty. Konkurssipesänhoitajan Holovačovan raportissa todetaan vain yleisesti, että velkasaneerausmenettely on velkojille edullisempi kuin konkurssi. Tämän vuoksi näissä kahdessa raportissa esitettyjä tietoja ei voi käyttää puoltamaan tai kiistämään tuensaajan kantaa siitä, että markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeri täyttyi.

| (109) | Kun lisäksi tarkastellaan konkurssimenettelyn kestoa koskevia perusteluja, tämän tapauksen olosuhteet on otettava huomioon arvioitaessa vaikutusta, joka konkurssimenettelyn kestolla voisi olla mahdollisen yksityisen velkojan päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

(109)

Kun lisäksi tarkastellaan konkurssimenettelyn kestoa koskevia perusteluja, tämän tapauksen olosuhteet on otettava huomioon arvioitaessa vaikutusta, joka konkurssimenettelyn kestolla voisi olla mahdollisen yksityisen velkojan päätöksentekoprosessiin.

| (110) | Valtio oli etuoikeutetussa asemassa muihin velkojiin nähden, koska sen velan vakuuksina oli tuensaajan pitkäaikaisia varoja. Myös tämä on tärkeä seikka käsiteltävänä olevassa asiassa. Asiassa HAMSA tuomioistuin vahvisti, että vakuusvelkojan asema on merkittävä tekijä, joka on otettava huomioon yksityisen velkojan kriteeriä sovellettaessa (39). Slovakian konkurssilain 31(1)(e) §:n mukaan erillisen velkojan saatavat voidaan kattaa missä tahansa konkurssimenettelyn vaiheessa vakuuksina olevien omaisuuserien myynnistä saatavilla tuloilla. Kun tarkastellaan verovirastolle pantattua omaisuutta, konkurssimenettelyn yleisellä kestolla ei komission mielestä ole tämän vuoksi merkitystä, koska nämä saatavat olisi voitu kattaa menettelyn etenemisestä riippumatta. |
| --- | --- |

(110)

Valtio oli etuoikeutetussa asemassa muihin velkojiin nähden, koska sen velan vakuuksina oli tuensaajan pitkäaikaisia varoja. Myös tämä on tärkeä seikka käsiteltävänä olevassa asiassa. Asiassa HAMSA tuomioistuin vahvisti, että vakuusvelkojan asema on merkittävä tekijä, joka on otettava huomioon yksityisen velkojan kriteeriä sovellettaessa (39). Slovakian konkurssilain 31(1)(e) §:n mukaan erillisen velkojan saatavat voidaan kattaa missä tahansa konkurssimenettelyn vaiheessa vakuuksina olevien omaisuuserien myynnistä saatavilla tuloilla. Kun tarkastellaan verovirastolle pantattua omaisuutta, konkurssimenettelyn yleisellä kestolla ei komission mielestä ole tämän vuoksi merkitystä, koska nämä saatavat olisi voitu kattaa menettelyn etenemisestä riippumatta.

| (111) | Vaikka lähtökohdaksi otettaisiin tuensaajan määrittämä vakuutena olevan omaisuuden arvo, verovirasto olisi voinut saada varhaisessa vaiheessa saataviaan takaisin vakuuksien myynnin perusteella vähintään 194 miljoonan Slovakian korunan arvosta, mikä vastaa 86 prosenttia velkojainsopimuksen mukaisesta määrästä. Vain siinä tapauksessa, että olisi ollut mahdollista, ettei verovirasto saisi velkasaneerauksen mukaista määrää kokonaisuudessaan takaisin, sen olisi pitänyt arvioida, kannattaisiko odottaa konkurssimenettelyn loppuun asti. Varojen lopullisessa jaossa velkojille verovirasto olisi saanut noin 99 prosenttia jäljellä olevien omaisuuserien myynnin tuotosta (heikoimmassa skenaariossa 185 miljoonaa Slovakian korunaa eli soveltamalla EKORDAn likvidaatiokertoimia, ks. taulukko 4). Verovirastolle olisi pitänyt olla selvää, että tilanteesta seuraava velkojen takaisinperintä olisi ylittänyt selvästi velkasaneerauksen perusteella tarjotun summan ja että vain pientä osaa tästä kokonaissummasta olisi pitänyt odottaa pidempään kuin velkasaneerauksessa. |
| --- | --- |

(111)

Vaikka lähtökohdaksi otettaisiin tuensaajan määrittämä vakuutena olevan omaisuuden arvo, verovirasto olisi voinut saada varhaisessa vaiheessa saataviaan takaisin vakuuksien myynnin perusteella vähintään 194 miljoonan Slovakian korunan arvosta, mikä vastaa 86 prosenttia velkojainsopimuksen mukaisesta määrästä. Vain siinä tapauksessa, että olisi ollut mahdollista, ettei verovirasto saisi velkasaneerauksen mukaista määrää kokonaisuudessaan takaisin, sen olisi pitänyt arvioida, kannattaisiko odottaa konkurssimenettelyn loppuun asti. Varojen lopullisessa jaossa velkojille verovirasto olisi saanut noin 99 prosenttia jäljellä olevien omaisuuserien myynnin tuotosta (heikoimmassa skenaariossa 185 miljoonaa Slovakian korunaa eli soveltamalla EKORDAn likvidaatiokertoimia, ks. taulukko 4). Verovirastolle olisi pitänyt olla selvää, että tilanteesta seuraava velkojen takaisinperintä olisi ylittänyt selvästi velkasaneerauksen perusteella tarjotun summan ja että vain pientä osaa tästä kokonaissummasta olisi pitänyt odottaa pidempään kuin velkasaneerauksessa.

| (112) | Tämän vuoksi voidaan päätellä, että konkurssimenettelyn kestoa Slovakiassa koskevat tiedot eivät olisi vaikuttaneet mahdollisen yksityisen velkojan päätökseen merkittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(112)

Tämän vuoksi voidaan päätellä, että konkurssimenettelyn kestoa Slovakiassa koskevat tiedot eivät olisi vaikuttaneet mahdollisen yksityisen velkojan päätökseen merkittävällä tavalla.

| (113) | Lisäksi tuensaajalla oli velkasaneerauksen aikana i) vain vähän velkojia ja ii) omaisuutta, jonka likvidaatioarvo oli suurempi kuin määrä, josta valtion kanssa oli sovittu velkasaneerauksessa (kuten taulukosta 5 ilmenee, pelkästään muiden kuin vakuuksina olevien omaisuuserien myynnin todennäköinen tuotto oli 241 miljoonaa Slovakian korunaa). |
| --- | --- |

(113)

Lisäksi tuensaajalla oli velkasaneerauksen aikana i) vain vähän velkojia ja ii) omaisuutta, jonka likvidaatioarvo oli suurempi kuin määrä, josta valtion kanssa oli sovittu velkasaneerauksessa (kuten taulukosta 5 ilmenee, pelkästään muiden kuin vakuuksina olevien omaisuuserien myynnin todennäköinen tuotto oli 241 miljoonaa Slovakian korunaa).

| (114) | Velkasaneeraukseen osallistuvien velkojien määrä oli vähäinen, sillä velkojia oli vain viisi. Näistä viidestä neljä oli yksityisiä velkojia ja niiden osuus kokonaisvelasta oli vain 0,6 prosenttia (3 797 608 Slovakian korunaa yhteensä 644 166 949 Slovakian korunasta), kuten taulukossa 2 osoitetaan. Tämän vuoksi valtio oli selvästi suurin velkoja, ja sen osuus kaikista saatavista oli 99,4 prosenttia. Nämä olosuhteet vähentäisivät merkittävästi velkojien välisten riitojen ja niistä seuraavien oikeudenkäyntien riskiä ja olisivat tämän vuoksi omiaan lyhentämään konkurssimenettelyn kestoa. |
| --- | --- |

(114)

Velkasaneeraukseen osallistuvien velkojien määrä oli vähäinen, sillä velkojia oli vain viisi. Näistä viidestä neljä oli yksityisiä velkojia ja niiden osuus kokonaisvelasta oli vain 0,6 prosenttia (3 797 608 Slovakian korunaa yhteensä 644 166 949 Slovakian korunasta), kuten taulukossa 2 osoitetaan. Tämän vuoksi valtio oli selvästi suurin velkoja, ja sen osuus kaikista saatavista oli 99,4 prosenttia. Nämä olosuhteet vähentäisivät merkittävästi velkojien välisten riitojen ja niistä seuraavien oikeudenkäyntien riskiä ja olisivat tämän vuoksi omiaan lyhentämään konkurssimenettelyn kestoa.

| (115) | Kun tarkastellaan tuensaajan Maailmanpankin ”Doing business in 2004” -selvitykseen perustuvaa väitettä siitä, että konkurssimenettelyt Slovakiassa kestävät keskimäärin 4,8 vuotta, olisi huomattava, että selvityksessä viitataan yleiseen liiketoiminnan päättämistä koskevaan indikaattoriin (closing a business indicator). Sillä mitataan konkurssimenettelyn läpikäymiseen kuluvaa keskimääräistä aikaa sekä tuomioistuinten toimivaltaa konkurssimenettelyissä. Tämä aika ei ole täysin sama kuin konkurssimenettelyn keskimääräinen kesto. Slovakian viranomaiset olivat itse sitä mieltä, että tämän tapauksen olosuhteet huomioiden konkurssimenettely olisi keskimääräistä lyhyempi (ks. 60 kappale). Slovakian viranomaisten arvio on erityisen merkityksellinen, kun otetaan huomioon, että kyseinen menettely toteutettaisiin Slovakian konkurssilainsäädännön ja -käytännön mukaisesti. Lisäksi Slovakian hallitus oli itse tuensaajan velkoja. |
| --- | --- |

(115)

Kun tarkastellaan tuensaajan Maailmanpankin ”Doing business in 2004” -selvitykseen perustuvaa väitettä siitä, että konkurssimenettelyt Slovakiassa kestävät keskimäärin 4,8 vuotta, olisi huomattava, että selvityksessä viitataan yleiseen liiketoiminnan päättämistä koskevaan indikaattoriin (closing a business indicator). Sillä mitataan konkurssimenettelyn läpikäymiseen kuluvaa keskimääräistä aikaa sekä tuomioistuinten toimivaltaa konkurssimenettelyissä. Tämä aika ei ole täysin sama kuin konkurssimenettelyn keskimääräinen kesto. Slovakian viranomaiset olivat itse sitä mieltä, että tämän tapauksen olosuhteet huomioiden konkurssimenettely olisi keskimääräistä lyhyempi (ks. 60 kappale). Slovakian viranomaisten arvio on erityisen merkityksellinen, kun otetaan huomioon, että kyseinen menettely toteutettaisiin Slovakian konkurssilainsäädännön ja -käytännön mukaisesti. Lisäksi Slovakian hallitus oli itse tuensaajan velkoja.

| (116) | Tuensaajan toimittamissa raporteissa konkurssimenettelyn kestoa koskevat arviot vaihtelevat huomattavasti kahdesta vuodesta yli kuuteen vuoteen (40). Tämän vuoksi tuensaajan komissiolle toimittamat konkurssimenettelyn kestoa Slovakiassa koskevat arviot olivat yleistyksiä, eikä niissä otettu huomioon kyseisen tapauksen erityispiirteitä. Osa arvioista oli vain viitteellisiä ja myös jossain määrin ristiriitaisia keskenään. |
| --- | --- |

(116)

Tuensaajan toimittamissa raporteissa konkurssimenettelyn kestoa koskevat arviot vaihtelevat huomattavasti kahdesta vuodesta yli kuuteen vuoteen (40). Tämän vuoksi tuensaajan komissiolle toimittamat konkurssimenettelyn kestoa Slovakiassa koskevat arviot olivat yleistyksiä, eikä niissä otettu huomioon kyseisen tapauksen erityispiirteitä. Osa arvioista oli vain viitteellisiä ja myös jossain määrin ristiriitaisia keskenään.

| (117) | Kun tarkastellaan esimerkkitapausta tuensaajan kanssa samalla toimialalla toimivasta slovakialaisesta yrityksestä, jonka konkurssimenettely kesti yli viisi vuotta, tuensaaja ei onnistunut osoittamaan, miten kyseinen esimerkki liittyy käsiteltävään asiaan eikä etenkään sitä, oliko kyseinen yritys samanlaisessa tai hyvin samankaltaisessa oikeudellisessa ja aineellisessa asemassa kuin tuensaaja (41). Kun otetaan huomioon, että tuensaajalla oli yksi etuoikeutetussa asemassa oleva suuri velkoja eli valtio ja sen omaisuuserien arvo oli arvioitu merkittäväksi, konkurssimenettely olisi tuensaajan tapauksessa saatu päätökseen suhteellisen nopeasti ja olisi näin ollen suurimman velkojan eli valtion suosima toimintavaihtoehto. |
| --- | --- |

(117)

Kun tarkastellaan esimerkkitapausta tuensaajan kanssa samalla toimialalla toimivasta slovakialaisesta yrityksestä, jonka konkurssimenettely kesti yli viisi vuotta, tuensaaja ei onnistunut osoittamaan, miten kyseinen esimerkki liittyy käsiteltävään asiaan eikä etenkään sitä, oliko kyseinen yritys samanlaisessa tai hyvin samankaltaisessa oikeudellisessa ja aineellisessa asemassa kuin tuensaaja (41). Kun otetaan huomioon, että tuensaajalla oli yksi etuoikeutetussa asemassa oleva suuri velkoja eli valtio ja sen omaisuuserien arvo oli arvioitu merkittäväksi, konkurssimenettely olisi tuensaajan tapauksessa saatu päätökseen suhteellisen nopeasti ja olisi näin ollen suurimman velkojan eli valtion suosima toimintavaihtoehto.

| (118) | Vaikka oletettaisiin, että konkurssimenettely olisi kestänyt neljästä viiteen vuotta, kuten tuensaaja esittää, todennäköisesti takaisin saatavien summien ja velkasaneerauksessa sovittujen summien välinen erotus oli niin suuri, että konkurssimenettelyn kestolla ei olisi ollut suurta vaikutusta yksityisen velkojan päätöksessä siitä, hyväksyisikö se velkasaneerauksen. Kun otetaan huomioon diskonttokorko, joka oli 5,14 prosenttia (42), 356,7 miljoonan Slovakian korunan tulevan kassavirran nykyarvo on vielä viiden vuoden kuluttuakin 277,6 miljoonaa Slovakian korunaa, eli selkeästi enemmän kuin velkasaneerauksessa sovittu määrä. Tällöin konkurssimenettelyn olisi pitänyt kestää yli yhdeksän vuotta, jotta nykyarvo olisi alhaisempi kuin velkasaneerauksessa sovittu määrä. Yksityinen markkinatoimija ei kuitenkaan olisi pitänyt niin pitkää likvidaatiomenettelyä todennäköisenä käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Lisäksi takaisin saatavan kokonaismäärän nykyarvo olisi tätäkin suurempi, kun otetaan huomioon, että merkittävä osa velasta olisi todennäköisesti maksettu takaisin aikaisemmin vakuutena olleen omaisuuden myynnin perusteella (ks. 111) kappale). |
| --- | --- |

(118)

Vaikka oletettaisiin, että konkurssimenettely olisi kestänyt neljästä viiteen vuotta, kuten tuensaaja esittää, todennäköisesti takaisin saatavien summien ja velkasaneerauksessa sovittujen summien välinen erotus oli niin suuri, että konkurssimenettelyn kestolla ei olisi ollut suurta vaikutusta yksityisen velkojan päätöksessä siitä, hyväksyisikö se velkasaneerauksen. Kun otetaan huomioon diskonttokorko, joka oli 5,14 prosenttia (42), 356,7 miljoonan Slovakian korunan tulevan kassavirran nykyarvo on vielä viiden vuoden kuluttuakin 277,6 miljoonaa Slovakian korunaa, eli selkeästi enemmän kuin velkasaneerauksessa sovittu määrä. Tällöin konkurssimenettelyn olisi pitänyt kestää yli yhdeksän vuotta, jotta nykyarvo olisi alhaisempi kuin velkasaneerauksessa sovittu määrä. Yksityinen markkinatoimija ei kuitenkaan olisi pitänyt niin pitkää likvidaatiomenettelyä todennäköisenä käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Lisäksi takaisin saatavan kokonaismäärän nykyarvo olisi tätäkin suurempi, kun otetaan huomioon, että merkittävä osa velasta olisi todennäköisesti maksettu takaisin aikaisemmin vakuutena olleen omaisuuden myynnin perusteella (ks. 111) kappale).

| (119) | Käytettävissä olevien todisteiden perusteella voidaan päätellä, että yksityinen velkoja ei olisi hyväksynyt velkasaneerausta veroviraston hyväksymillä ehdoilla käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Kun otetaan huomioon, että verovirasto voisi saada saatavansa takaisin missä konkurssimenettelyn vaiheessa tahansa, koska se on erillinen velkoja, ja saisi lisäksi yli 99 prosenttia jäljellä oleville velkojille jaettavasta tuotosta (suhteessa sen saatavien määrään muihin velkojiin verrattuna), voidaan päätellä, että konkurssimenettelyssä saatava tuotto menisi lähes kokonaan verovirastolle. Kuten edellä on osoitettu, tuoton määrä olisi suurempi kuin velkasaneerauksessa sovittu summa. |
| --- | --- |

(119)

Käytettävissä olevien todisteiden perusteella voidaan päätellä, että yksityinen velkoja ei olisi hyväksynyt velkasaneerausta veroviraston hyväksymillä ehdoilla käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Kun otetaan huomioon, että verovirasto voisi saada saatavansa takaisin missä konkurssimenettelyn vaiheessa tahansa, koska se on erillinen velkoja, ja saisi lisäksi yli 99 prosenttia jäljellä oleville velkojille jaettavasta tuotosta (suhteessa sen saatavien määrään muihin velkojiin verrattuna), voidaan päätellä, että konkurssimenettelyssä saatava tuotto menisi lähes kokonaan verovirastolle. Kuten edellä on osoitettu, tuoton määrä olisi suurempi kuin velkasaneerauksessa sovittu summa.

2.2   Velkasaneerauksen ja veroulosoton vertailu

| (120) | Verovirastolla oli yksityisistä velkojista poiketen oikeus käynnistää omasta aloitteestaan veroulosotto kiinteän omaisuuden, koneiden ja laitteiden tai koko yrityksen myynnillä. Sellaisia edellä 82 kappaleessa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettuja todisteita ei toimitettu, jotka olisivat osoittaneet, että verovirasto olisi harkinnut tätä toimintavaihtoehtoa ja päätellyt, että se olisi heikompi vaihtoehto kuin velkasaneerauksen hyväksyminen. |
| --- | --- |

(120)

Verovirastolla oli yksityisistä velkojista poiketen oikeus käynnistää omasta aloitteestaan veroulosotto kiinteän omaisuuden, koneiden ja laitteiden tai koko yrityksen myynnillä. Sellaisia edellä 82 kappaleessa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettuja todisteita ei toimitettu, jotka olisivat osoittaneet, että verovirasto olisi harkinnut tätä toimintavaihtoehtoa ja päätellyt, että se olisi heikompi vaihtoehto kuin velkasaneerauksen hyväksyminen.

| (121) | Komission mielestä tuensaajan väitteellä siitä, että velkasaneerauksen tuotot suojasivat yritystä veroulosotolta, ei ole merkitystä. Kuten Slovakian viranomaiset totesivat, veroulosotto oli soveltuva vaihtoehto verovirastolle joko ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista tai sen jälkeen kun verovirasto olisi hylännyt ehdotetun velkasaneerauksen veto-oikeudellaan. Siksi tätä vaihtoehtoa on tarkasteltava selvitettäessä, täyttyikö markkinataloudessa toimivan velkojan periaate. Tuensaaja ei ole verrannut ehdotettua velkasaneerausta veroulosoton mahdolliseen tulokseen. |
| --- | --- |

(121)

Komission mielestä tuensaajan väitteellä siitä, että velkasaneerauksen tuotot suojasivat yritystä veroulosotolta, ei ole merkitystä. Kuten Slovakian viranomaiset totesivat, veroulosotto oli soveltuva vaihtoehto verovirastolle joko ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista tai sen jälkeen kun verovirasto olisi hylännyt ehdotetun velkasaneerauksen veto-oikeudellaan. Siksi tätä vaihtoehtoa on tarkasteltava selvitettäessä, täyttyikö markkinataloudessa toimivan velkojan periaate. Tuensaaja ei ole verrannut ehdotettua velkasaneerausta veroulosoton mahdolliseen tulokseen.

| (122) | Komission analyysin perustana ovat sekä tuensaajan että Slovakian viranomaisten antamat tiedot. Tässä yhteydessä on syytä mainita Slovakian viranomaisten vahvistaneen, että verovirastolle annettujen vakuuksien arvo oli 397 miljoonaa Slovakian korunaa, kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainitaan. Komissiolle on kerrottu, että kyseinen arvo perustuu tuensaajan kirjanpitoon. Tuensaaja puolestaan toteaa, että ”asiantuntijahintoina” ilmaistu vakuutena olevan omaisuuden arvo on 194 miljoonaa Slovakian korunaa (ks. 22 kappale). Komissio voi kuitenkin tehdä seuraavat päätelmät tarvitsematta tarkistaa, kumpi tieto pitää paikkansa. |
| --- | --- |

(122)

Komission analyysin perustana ovat sekä tuensaajan että Slovakian viranomaisten antamat tiedot. Tässä yhteydessä on syytä mainita Slovakian viranomaisten vahvistaneen, että verovirastolle annettujen vakuuksien arvo oli 397 miljoonaa Slovakian korunaa, kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainitaan. Komissiolle on kerrottu, että kyseinen arvo perustuu tuensaajan kirjanpitoon. Tuensaaja puolestaan toteaa, että ”asiantuntijahintoina” ilmaistu vakuutena olevan omaisuuden arvo on 194 miljoonaa Slovakian korunaa (ks. 22 kappale). Komissio voi kuitenkin tehdä seuraavat päätelmät tarvitsematta tarkistaa, kumpi tieto pitää paikkansa.

| (123) | Ensinnäkin vakuudet olivat verohallintolaissa edellytetty vastike tuensaajan verovelan lykkäykselle. Jos tuensaajan omaisuuden tosiasiallinen arvo oli vain puolet vakuuksien arvosta, kuten tuensaajan esittämässä asiantuntija-arviossa esitettiin, valtio ei vaatinut riittäviä vakuuksia verolykkäyksille. Näissä olosuhteissa veroviraston hyväksymät verolykkäykset marraskuun 2002 ja marraskuun 2003 välisenä aikana, joiden määrä oli yhteensä 477 miljoonaa Slovakian korunaa, eivät siten todennäköisimmin täyttäneet markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeriä. Komission ei myöskään tarvitse käsiteltävänä olevassa tapauksessa tarkistaa, olivatko nämä toimenpiteet valtiontukea. Riippumatta siitä, olivatko aikaisemmat lykkäykset valtiontukea, markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteeseen ei voida enää vedota, jos lykätty määrä myöhemmin jätetään (osittain) perimättä. |
| --- | --- |

(123)

Ensinnäkin vakuudet olivat verohallintolaissa edellytetty vastike tuensaajan verovelan lykkäykselle. Jos tuensaajan omaisuuden tosiasiallinen arvo oli vain puolet vakuuksien arvosta, kuten tuensaajan esittämässä asiantuntija-arviossa esitettiin, valtio ei vaatinut riittäviä vakuuksia verolykkäyksille. Näissä olosuhteissa veroviraston hyväksymät verolykkäykset marraskuun 2002 ja marraskuun 2003 välisenä aikana, joiden määrä oli yhteensä 477 miljoonaa Slovakian korunaa, eivät siten todennäköisimmin täyttäneet markkinataloudessa toimivan velkojan kriteeriä. Komission ei myöskään tarvitse käsiteltävänä olevassa tapauksessa tarkistaa, olivatko nämä toimenpiteet valtiontukea. Riippumatta siitä, olivatko aikaisemmat lykkäykset valtiontukea, markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteeseen ei voida enää vedota, jos lykätty määrä myöhemmin jätetään (osittain) perimättä.

| (124) | Vaikka veroulosotosta saatavan tuoton laskennassa käytettäisiin tuensaajan ilmoittamaa alempaa arvoa, markkinataloudessa toimiva velkoja olisi asettanut etusijalle veroulosoton eikä velkasaneerausta, jos sillä olisi ollut tämä mahdollisuus. |
| --- | --- |

(124)

Vaikka veroulosotosta saatavan tuoton laskennassa käytettäisiin tuensaajan ilmoittamaa alempaa arvoa, markkinataloudessa toimiva velkoja olisi asettanut etusijalle veroulosoton eikä velkasaneerausta, jos sillä olisi ollut tämä mahdollisuus.

| (125) | Veroulosotossa verovirasto voi myydä suoraan velallisen omaisuuden (saatavat ja muut lyhytaikaiset varat, irtaimen omaisuudet ja kiinteistöt). Ajankohtana, jolloin verovirasto äänesti velkasaneerauksen puolesta, tuensaajalla oli 43 miljoonan Slovakian korunan arvoiset varastot, vähintään 37 miljoonaa Slovakian korunaa perittävissä olevia saatavia ja 161 miljoonaa Slovakian korunaa käteisvaroja (ks. taulukko 5). On syytä huomata, että pelkästään kyseisten lyhytaikaisten varojen määrä (241 miljoonaa Slovakian korunaa eli 6,3 miljoonaa euroa) (43) ylittäisi velkasaneerauksessa ehdotetun tuoton (224,3 miljoonaa Slovakian korunaa eli 5,93 miljoonaa euroa). Lisäksi tuensaajalla on muita pitkäaikaisia varoja, joiden arvo oli vähintään 194 miljoonaa Slovakian korunaa. |
| --- | --- |

(125)

Veroulosotossa verovirasto voi myydä suoraan velallisen omaisuuden (saatavat ja muut lyhytaikaiset varat, irtaimen omaisuudet ja kiinteistöt). Ajankohtana, jolloin verovirasto äänesti velkasaneerauksen puolesta, tuensaajalla oli 43 miljoonan Slovakian korunan arvoiset varastot, vähintään 37 miljoonaa Slovakian korunaa perittävissä olevia saatavia ja 161 miljoonaa Slovakian korunaa käteisvaroja (ks. taulukko 5). On syytä huomata, että pelkästään kyseisten lyhytaikaisten varojen määrä (241 miljoonaa Slovakian korunaa eli 6,3 miljoonaa euroa) (43) ylittäisi velkasaneerauksessa ehdotetun tuoton (224,3 miljoonaa Slovakian korunaa eli 5,93 miljoonaa euroa). Lisäksi tuensaajalla on muita pitkäaikaisia varoja, joiden arvo oli vähintään 194 miljoonaa Slovakian korunaa.

| (126) | Veroulosottoon ei lisäksi liittyisi hallinnollisia maksuja kuten konkurssimenettelyyn. Veroulosoton panee alulle ja toteuttaa verovirasto itse, minkä vuoksi voidaan myös olettaa, että se toteutetaan nopeasti. |
| --- | --- |

(126)

Veroulosottoon ei lisäksi liittyisi hallinnollisia maksuja kuten konkurssimenettelyyn. Veroulosoton panee alulle ja toteuttaa verovirasto itse, minkä vuoksi voidaan myös olettaa, että se toteutetaan nopeasti.

| (127) | Komissio päätteli näin ollen, että tuensaajan omaisuuden veroulosotto olisi johtanut suurempaan tuottoon kuin velkasaneeraus. |
| --- | --- |

(127)

Komissio päätteli näin ollen, että tuensaajan omaisuuden veroulosotto olisi johtanut suurempaan tuottoon kuin velkasaneeraus.

2.3   Muu näyttö

| (128) | Komissio ottaa huomioon Slovakian viranomaisten esittämän kirjeen, jonka Slovakian verohallituksen johtaja lähetti alaisuudessaan olevalle kyseisen veroviraston johtajalle (ks. 63 kappale). Kirje osoittaa selvästi, että verohallitus (joka oli aiemmin ollut suoraan yhteydessä tuensaajaan) vastusti ehdotettua velkasaneerausta ja esitti paikalliselle verovirastolle selkeästi, ettei sen pitäisi äänestää velkasaneerauksen puolesta. Kirjeessä mainittu syy oli se, että ehdotettu velkasaneeraus ei olisi valtion kannalta edullinen vaihtoehto. |
| --- | --- |

(128)

Komissio ottaa huomioon Slovakian viranomaisten esittämän kirjeen, jonka Slovakian verohallituksen johtaja lähetti alaisuudessaan olevalle kyseisen veroviraston johtajalle (ks. 63 kappale). Kirje osoittaa selvästi, että verohallitus (joka oli aiemmin ollut suoraan yhteydessä tuensaajaan) vastusti ehdotettua velkasaneerausta ja esitti paikalliselle verovirastolle selkeästi, ettei sen pitäisi äänestää velkasaneerauksen puolesta. Kirjeessä mainittu syy oli se, että ehdotettu velkasaneeraus ei olisi valtion kannalta edullinen vaihtoehto.

| (129) | Slovakian viranomaiset osoittivat myös, että veroviranomaisilla oli valtiovarainministeriön vuoden 2004 alussa antamat selkeät ohjeet olla hyväksymättä velkasaneerauksia, joissa ehdotetaan veroviranomaisten saatavien perimättä jättämistä (44). Tästä toimintalinjasta tiedotettiin samassa yhteydessä, kun verohallintolakia muutettiin 1 päivänä tammikuuta 2004 tavoitteena tiukentaa veronkantojärjestelmää. |
| --- | --- |

(129)

Slovakian viranomaiset osoittivat myös, että veroviranomaisilla oli valtiovarainministeriön vuoden 2004 alussa antamat selkeät ohjeet olla hyväksymättä velkasaneerauksia, joissa ehdotetaan veroviranomaisten saatavien perimättä jättämistä (44). Tästä toimintalinjasta tiedotettiin samassa yhteydessä, kun verohallintolakia muutettiin 1 päivänä tammikuuta 2004 tavoitteena tiukentaa veronkantojärjestelmää.

| (130) | Lisäksi on todettava, että verovirasto itse haki muutosta velkasaneeraukseen jo 2 päivänä elokuuta 2004 eli vajaa kuukausi sen jälkeen, kun se oli hyväksytty. |
| --- | --- |

(130)

Lisäksi on todettava, että verovirasto itse haki muutosta velkasaneeraukseen jo 2 päivänä elokuuta 2004 eli vajaa kuukausi sen jälkeen, kun se oli hyväksytty.

| (131) | Tuensaajan mukaan verovirasto oli antanut hyväksyntänsä velkasaneeraukselle jo ennen kuin tuensaaja käynnisti menettelyn. Komissio katsoo, että tuensaajan esittämä näyttö viittaa täysin päinvastaiseen. Veroviraston johtaja kirjoittaa 3 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään tuensaajalle, että vaikka hän ei periaatteessa vastusta velkasaneerauksen käyttöä, hän ei hyväksy tuensaajan ehdotusta velkasaneerauksesta, jossa velasta maksetaan 35 prosenttia. |
| --- | --- |

(131)

Tuensaajan mukaan verovirasto oli antanut hyväksyntänsä velkasaneeraukselle jo ennen kuin tuensaaja käynnisti menettelyn. Komissio katsoo, että tuensaajan esittämä näyttö viittaa täysin päinvastaiseen. Veroviraston johtaja kirjoittaa 3 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessään tuensaajalle, että vaikka hän ei periaatteessa vastusta velkasaneerauksen käyttöä, hän ei hyväksy tuensaajan ehdotusta velkasaneerauksesta, jossa velasta maksetaan 35 prosenttia.

| (132) | Slovakian viranomaiset vastustivat tuensaajan ehdottamaa velkasaneerausta jo ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista 8 päivänä maaliskuuta 2004, ennen velkojien äänestystä 9 päivänä heinäkuuta 2004 ja myös sen jälkeen, kun tuomioistuin oli hyväksynyt velkasaneerauksen. |
| --- | --- |

(132)

Slovakian viranomaiset vastustivat tuensaajan ehdottamaa velkasaneerausta jo ennen velkasaneerausmenettelyn aloittamista 8 päivänä maaliskuuta 2004, ennen velkojien äänestystä 9 päivänä heinäkuuta 2004 ja myös sen jälkeen, kun tuomioistuin oli hyväksynyt velkasaneerauksen.

| (133) | Tuensaaja katsoi, että olisi otettava huomioon pitkän aikavälin näkökohdat, kuten verotulojen jatkuvuus valtiolle (ks. 52 kappale). |
| --- | --- |

(133)

Tuensaaja katsoi, että olisi otettava huomioon pitkän aikavälin näkökohdat, kuten verotulojen jatkuvuus valtiolle (ks. 52 kappale).

| (134) | Ensiksikin on painotettava, että markkinataloudessa toimivan velkojan periaate poikkeaa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteesta. Markkinataloudessa toimiva sijoittaja on tilanteessa, jossa se voi itse päättää, luoko se suhteen tietyn yrityksen kanssa, minkä lisäksi sitä ohjaavat pitkän aikavälin strategiset näkymät investoinnista saatavalle kohtuulliselle tuotolle (45). Sen sijaan ”markkinataloudessa toimiva velkoja”, joka on jo kauppa- tai julkisoikeudellisessa suhteessa maksukyvyttömän yrityksen kanssa, pyrkii saamaan sille jo kuuluvat velkasaatavat takaisin (46) mahdollisimman edullisin ehdoin niin takaisinmaksun laajuuden kuin aikataulunkin osalta. Hypoteettisen markkinataloudessa toimivan velkojan ja markkinataloudessa toimivan sijoittajan motiivit ovat näin ollen erilaiset. Oikeuskäytännössä on vastaavasti määritelty eri periaatteet sovellettaviksi näissä kahdessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(134)

Ensiksikin on painotettava, että markkinataloudessa toimivan velkojan periaate poikkeaa markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteesta. Markkinataloudessa toimiva sijoittaja on tilanteessa, jossa se voi itse päättää, luoko se suhteen tietyn yrityksen kanssa, minkä lisäksi sitä ohjaavat pitkän aikavälin strategiset näkymät investoinnista saatavalle kohtuulliselle tuotolle (45). Sen sijaan ”markkinataloudessa toimiva velkoja”, joka on jo kauppa- tai julkisoikeudellisessa suhteessa maksukyvyttömän yrityksen kanssa, pyrkii saamaan sille jo kuuluvat velkasaatavat takaisin (46) mahdollisimman edullisin ehdoin niin takaisinmaksun laajuuden kuin aikataulunkin osalta. Hypoteettisen markkinataloudessa toimivan velkojan ja markkinataloudessa toimivan sijoittajan motiivit ovat näin ollen erilaiset. Oikeuskäytännössä on vastaavasti määritelty eri periaatteet sovellettaviksi näissä kahdessa tilanteessa.

| (135) | Kun tilannetta verrataan sellaisen velkojan tilanteeseen, joka on velallisen tavarantoimittaja, on tärkeä huomata, että tällaisen velkojan saatavat ja valtion saatavat ovat luonteeltaan olennaisesti erilaisia. Koska tavarantoimittajalla on yksinomaan sopimusperusteinen suhde maksukyvyttömään yritykseen, on totta, että se voisi kärsiä kauppakumppanin menettämisen vuoksi. Jos maksukyvytön yritys puretaan tai myydään, toimittaja joutuu etsimään uuden asiakkaan tai tekemään sopimuksen uuden omistajan kanssa. Riski on suurempi, jos toimittaja on merkittävästi riippuvainen maksukyvyttömästä yrityksestä. Tällaista velkojaa ohjaavat tosiaankin tulevat näkymät. Sen sijaan valtion suhteet maksukyvyttömään yritykseen ovat julkisoikeudellisia, jolloin ne eivät riipu osapuolten tahdosta. Mikä tahansa uusi omistaja, joka ottaa haltuunsa puretun yrityksen omaisuuden, on automaattisesti verovelvollinen. Lisäksi valtio ei ole koskaan riippuvainen yhdestä ainoasta veronmaksajasta. Tärkein peruste on kuitenkin se, että valtiota eivät veronkannossa ohjaa kannattavuusnäkymät eikä se tällöin toimi liiketaloudellisesti eikä liiketaloudellisin motiivein. Mainittu vertaus ei näin ollen ole perusteltu. |
| --- | --- |

(135)

Kun tilannetta verrataan sellaisen velkojan tilanteeseen, joka on velallisen tavarantoimittaja, on tärkeä huomata, että tällaisen velkojan saatavat ja valtion saatavat ovat luonteeltaan olennaisesti erilaisia. Koska tavarantoimittajalla on yksinomaan sopimusperusteinen suhde maksukyvyttömään yritykseen, on totta, että se voisi kärsiä kauppakumppanin menettämisen vuoksi. Jos maksukyvytön yritys puretaan tai myydään, toimittaja joutuu etsimään uuden asiakkaan tai tekemään sopimuksen uuden omistajan kanssa. Riski on suurempi, jos toimittaja on merkittävästi riippuvainen maksukyvyttömästä yrityksestä. Tällaista velkojaa ohjaavat tosiaankin tulevat näkymät. Sen sijaan valtion suhteet maksukyvyttömään yritykseen ovat julkisoikeudellisia, jolloin ne eivät riipu osapuolten tahdosta. Mikä tahansa uusi omistaja, joka ottaa haltuunsa puretun yrityksen omaisuuden, on automaattisesti verovelvollinen. Lisäksi valtio ei ole koskaan riippuvainen yhdestä ainoasta veronmaksajasta. Tärkein peruste on kuitenkin se, että valtiota eivät veronkannossa ohjaa kannattavuusnäkymät eikä se tällöin toimi liiketaloudellisesti eikä liiketaloudellisin motiivein. Mainittu vertaus ei näin ollen ole perusteltu.

| (136) | Komissio katsoo, että valtion tilannetta tässä tapauksessa ei voida verrata hypoteettisen markkinataloudessa toimivan sijoittajan tai hypoteettisen markkinataloudessa toimivan, riippuvuussuhteessa olevan velkojan tilanteeseen. Tulevien verojen menetystä ei voida ottaa huomioon sovellettaessa markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta (47). |
| --- | --- |

(136)

Komissio katsoo, että valtion tilannetta tässä tapauksessa ei voida verrata hypoteettisen markkinataloudessa toimivan sijoittajan tai hypoteettisen markkinataloudessa toimivan, riippuvuussuhteessa olevan velkojan tilanteeseen. Tulevien verojen menetystä ei voida ottaa huomioon sovellettaessa markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta (47).

| (137) | Tuensaajan esittämästä veroselonteosta käy ilmi, että suuri enemmistö tuensaajan vuodesta 1995 maksamista veroista on ollut välillisiä veroja (valmistevero ja alv). Koska nämä verot maksaa loppukuluttaja, tuensaajan purkamisella ei olisi vaikutusta niiden kantamiseen, koska kuluttaja jatkaisi veronalaisten tuotteiden (tässä tapauksessa erityisesti alkoholijuomien ja alkoholin) ostamista muilta tuottajilta. Tuensaajan perustelu huomattavasta tulevien verojen menetyksestä ei näin ollen ole uskottava. |
| --- | --- |

(137)

Tuensaajan esittämästä veroselonteosta käy ilmi, että suuri enemmistö tuensaajan vuodesta 1995 maksamista veroista on ollut välillisiä veroja (valmistevero ja alv). Koska nämä verot maksaa loppukuluttaja, tuensaajan purkamisella ei olisi vaikutusta niiden kantamiseen, koska kuluttaja jatkaisi veronalaisten tuotteiden (tässä tapauksessa erityisesti alkoholijuomien ja alkoholin) ostamista muilta tuottajilta. Tuensaajan perustelu huomattavasta tulevien verojen menetyksestä ei näin ollen ole uskottava.

| (138) | Komissio päättelee, että mikään muista tuensaajan toimittamista todisteista ei osoita, että hypoteettisen yksityisen velkojan toimintaan olisi aiheutunut vaikutusta. Tämän vuoksi tässä jaksossa esitetyt seikat eivät muuta 2.1 ja 2.2 jaksossa esitettyä komission arviota yksityisen velkojan toiminnasta. |
| --- | --- |

(138)

Komissio päättelee, että mikään muista tuensaajan toimittamista todisteista ei osoita, että hypoteettisen yksityisen velkojan toimintaan olisi aiheutunut vaikutusta. Tämän vuoksi tässä jaksossa esitetyt seikat eivät muuta 2.1 ja 2.2 jaksossa esitettyä komission arviota yksityisen velkojan toiminnasta.

2.4   Päätelmät

| (139) | Komissio arvioi edellä mainitun näytön pohjalta, ettei markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttynyt tässä tapauksessa ja että valtio on myöntänyt tuensaajalle edun, jota se ei olisi voinut saada markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(139)

Komissio arvioi edellä mainitun näytön pohjalta, ettei markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttynyt tässä tapauksessa ja että valtio on myöntänyt tuensaajalle edun, jota se ei olisi voinut saada markkinaolosuhteissa.

| (140) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että velan perimättä jättäminen, johon verovirasto suostui velkasaneerauksen perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(140)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että velan perimättä jättäminen, johon verovirasto suostui velkasaneerauksen perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE: SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDASSA TARKOITETTU POIKKEUS

| (141) | Toimenpiteen ensisijaisena tarkoituksena on auttaa vaikeuksissa olevaa yritystä. Tällaisissa tapauksissa voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen voidaan hyväksyä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla ja jos asianmukaiset ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(141)

Toimenpiteen ensisijaisena tarkoituksena on auttaa vaikeuksissa olevaa yritystä. Tällaisissa tapauksissa voidaan soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen voidaan hyväksyä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla ja jos asianmukaiset ehdot täyttyvät.

| (142) | Komissio arvioi tuensaajan tuotevalikoiman perusteella, voidaanko tässä tapauksessa soveltaa maatalouden alaan sovellettavia erityissääntöjä. Slovakian viranomaisten toimittamien, tuensaajan liikevaihtoa koskevien tietojen perusteella komissio päätteli muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että suurin osa tuensaajan tuotteista ei kuulu SEUT-sopimuksen liitteessä I määriteltyihin tuotteisiin. Tämän vuoksi niihin sovelletaan yleisiä valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(142)

Komissio arvioi tuensaajan tuotevalikoiman perusteella, voidaanko tässä tapauksessa soveltaa maatalouden alaan sovellettavia erityissääntöjä. Slovakian viranomaisten toimittamien, tuensaajan liikevaihtoa koskevien tietojen perusteella komissio päätteli muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että suurin osa tuensaajan tuotteista ei kuulu SEUT-sopimuksen liitteessä I määriteltyihin tuotteisiin. Tämän vuoksi niihin sovelletaan yleisiä valtiontukisääntöjä.

| (143) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan tuensaaja kiisti Slovakian viranomaisten ennakolta toimittamat liikevaihtotiedot (ks. taulukko 1). Tuensaaja ei kuitenkaan vastustanut komission päätöstä perustaa arviointinsa yleisiin valtiontukisääntöihin. Tarkistamatta sitä, olivatko tuensaajan toimittamat tiedot paikkansapitäviä (48), komissio tarkisti ensin, olisiko sen tekemä edellä mainittu päätelmä asianmukainen myös uusien tietojen tarkastelun jälkeen. Komissio päätteli, että tuensaajan liikevaihto muodostuu pääosin tuotteista, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen liitteessä I määriteltyihin tuotteisiin. Tämän vuoksi niihin sovelletaan yleisiä – ei alakohtaisia – valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(143)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevissa huomautuksissaan tuensaaja kiisti Slovakian viranomaisten ennakolta toimittamat liikevaihtotiedot (ks. taulukko 1). Tuensaaja ei kuitenkaan vastustanut komission päätöstä perustaa arviointinsa yleisiin valtiontukisääntöihin. Tarkistamatta sitä, olivatko tuensaajan toimittamat tiedot paikkansapitäviä (48), komissio tarkisti ensin, olisiko sen tekemä edellä mainittu päätelmä asianmukainen myös uusien tietojen tarkastelun jälkeen. Komissio päätteli, että tuensaajan liikevaihto muodostuu pääosin tuotteista, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen liitteessä I määriteltyihin tuotteisiin. Tämän vuoksi niihin sovelletaan yleisiä – ei alakohtaisia – valtiontukisääntöjä.

| (144) | Vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus- ja pelastamistukeen sovelletaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja (49), jäljempänä ’uudet suuntaviivat’. Uudet suuntaviivat korvasivat edellisen vuonna 1999 hyväksytyn version (50), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’. |
| --- | --- |

(144)

Vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus- ja pelastamistukeen sovelletaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja (49), jäljempänä ’uudet suuntaviivat’. Uudet suuntaviivat korvasivat edellisen vuonna 1999 hyväksytyn version (50), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’.

| (145) | Uusia suuntaviivoja sovelletaan niiden siirtymäsääntöjen mukaan jokaisen ilman komission lupaa myönnetyn pelastamis- tai rakenneuudistustuen (sääntöjenvastaisen tuen) arviointiin, jos tuki on myönnetty kokonaan tai osittain 1 päivän lokakuuta 2004 jälkeen eli sen jälkeen, kun uudet suuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (104 kohdan ensimmäinen alakohta). Jos sääntöjenvastainen tuki on kuitenkin myönnetty ennen 1 päivää lokakuuta 2004, arviointi tapahtuu tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella (104 kohdan toinen alakohta). |
| --- | --- |

(145)

Uusia suuntaviivoja sovelletaan niiden siirtymäsääntöjen mukaan jokaisen ilman komission lupaa myönnetyn pelastamis- tai rakenneuudistustuen (sääntöjenvastaisen tuen) arviointiin, jos tuki on myönnetty kokonaan tai osittain 1 päivän lokakuuta 2004 jälkeen eli sen jälkeen, kun uudet suuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (104 kohdan ensimmäinen alakohta). Jos sääntöjenvastainen tuki on kuitenkin myönnetty ennen 1 päivää lokakuuta 2004, arviointi tapahtuu tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella (104 kohdan toinen alakohta).

| (146) | Veroviraston hyväksyntä velkasaneeraukselle annettiin 9 päivänä heinäkuuta 2004, ja se tuli voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2004. Toisin sanoen tuki myönnettiin sääntöjenvastaisesti ennen 1 päivää lokakuuta 2004. Näin ollen sovelletaan vuoden 1999 suuntaviivoja, jotka olivat voimassa tukea myönnettäessä. |
| --- | --- |

(146)

Veroviraston hyväksyntä velkasaneeraukselle annettiin 9 päivänä heinäkuuta 2004, ja se tuli voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2004. Toisin sanoen tuki myönnettiin sääntöjenvastaisesti ennen 1 päivää lokakuuta 2004. Näin ollen sovelletaan vuoden 1999 suuntaviivoja, jotka olivat voimassa tukea myönnettäessä.

| (147) | Tuensaaja on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (51) tarkoitettu keskisuuri yritys. |
| --- | --- |

(147)

Tuensaaja on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (51) tarkoitettu keskisuuri yritys.

3.1   Yrityksen tukikelpoisuus

| (148) | Vuoden 1999 suuntaviivojen 5 kohdan c alakohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yrityksen asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(148)

Vuoden 1999 suuntaviivojen 5 kohdan c alakohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yrityksen asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (149) | Tuensaaja oli velkasaneerauksessa, jota Slovakian konkurssilainsäädännön mukaan sovelletaan ainoastaan maksukyvyttömiin yrityksiin. Se voi näin ollen saada pelastamis- ja rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(149)

Tuensaaja oli velkasaneerauksessa, jota Slovakian konkurssilainsäädännön mukaan sovelletaan ainoastaan maksukyvyttömiin yrityksiin. Se voi näin ollen saada pelastamis- ja rakenneuudistustukea.

3.2   Pelastamistuki

| (150) | Slovakian viranomaiset kuvasivat kiistanalaista toimenpidettä alun perin pelastamistueksi. Komission esitti vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille pelastamistukena syistä, jotka mainitaan III jaksossa. |
| --- | --- |

(150)

Slovakian viranomaiset kuvasivat kiistanalaista toimenpidettä alun perin pelastamistueksi. Komission esitti vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille pelastamistukena syistä, jotka mainitaan III jaksossa.

| (151) | Slovakian viranomaiset ja tuensaaja eivät ole esittäneet huomautuksia näistä epäilyistä. Komissiolle ei esitetty tältä osin uutta asia-aineistoa. |
| --- | --- |

(151)

Slovakian viranomaiset ja tuensaaja eivät ole esittäneet huomautuksia näistä epäilyistä. Komissiolle ei esitetty tältä osin uutta asia-aineistoa.

| (152) | Koska mainittuja epäilyjä ei kumottu, komissio päätteli, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille pelastamistukena vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(152)

Koska mainittuja epäilyjä ei kumottu, komissio päätteli, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille pelastamistukena vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla.

3.3   Rakenneuudistustuki

| (153) | Komissio esitti epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuna rakenneuudistustukena syistä, jotka mainitaan III jaksossa. |
| --- | --- |

(153)

Komissio esitti epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuna rakenneuudistustukena syistä, jotka mainitaan III jaksossa.

| (154) | Komissio toteaa, että Slovakian viranomaiset, joilla on todistustaakka osoittaa, että valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille, eivät ole esittäneet uutta asia-aineistoa tällaisen päätelmän tueksi. Komissio on ottanut tuensaajan huomautukset asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(154)

Komissio toteaa, että Slovakian viranomaiset, joilla on todistustaakka osoittaa, että valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille, eivät ole esittäneet uutta asia-aineistoa tällaisen päätelmän tueksi. Komissio on ottanut tuensaajan huomautukset asianmukaisesti huomioon.

3.3.1   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (155) | Vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukeen on yhdistettävä ja sen myöntämisen ehtona on oltava toteuttamiskelpoinen ja johdonmukainen rakenneuudistussuunnitelma, jonka toteutuksen myötä voidaan palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Jäsenvaltio sitoutuu kyseiseen suunnitelmaan, jolle on saatava komission hyväksyntä. Jos yritys ei toteuta suunnitelmaa, tämä katsotaan tuen väärinkäytöksi. |
| --- | --- |

(155)

Vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukeen on yhdistettävä ja sen myöntämisen ehtona on oltava toteuttamiskelpoinen ja johdonmukainen rakenneuudistussuunnitelma, jonka toteutuksen myötä voidaan palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Jäsenvaltio sitoutuu kyseiseen suunnitelmaan, jolle on saatava komission hyväksyntä. Jos yritys ei toteuta suunnitelmaa, tämä katsotaan tuen väärinkäytöksi.

| (156) | Tuensaajan on voitava rakenneuudistussuunnitelman avulla palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja tulevien toimintaedellytysten kannalta realistisin oletuksin. Suunnitelmassa on kuvattava olosuhteet, jotka johtivat yrityksen vaikeuksien syntymiseen, ja esitettävä toimenpiteet näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Rakenneuudistustoimenpiteet eivät voi rajoittua taloudelliseen tukeen, jolla katetaan velkoja ja menneitä tappiota, vaan niillä on puututtava myös syihin, joista nämä vaikeudet johtuvat. |
| --- | --- |

(156)

Tuensaajan on voitava rakenneuudistussuunnitelman avulla palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja tulevien toimintaedellytysten kannalta realistisin oletuksin. Suunnitelmassa on kuvattava olosuhteet, jotka johtivat yrityksen vaikeuksien syntymiseen, ja esitettävä toimenpiteet näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Rakenneuudistustoimenpiteet eivät voi rajoittua taloudelliseen tukeen, jolla katetaan velkoja ja menneitä tappiota, vaan niillä on puututtava myös syihin, joista nämä vaikeudet johtuvat.

| (157) | Tukialueilla toimivien yritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta vuoden 1999 suuntaviivoissa määrätään, että tuen hyväksymisen ehdot voivat olla väljemmät vastasuoritteiden asettamisen ja seurantakertomusten sisällön osalta. Tämä ei kuitenkaan vapauta tällaisia yrityksiä velvoitteesta laatia rakenneuudistussuunnitelma eikä jäsenvaltioita sitoumuksesta myöntää rakenneuudistustuki ainoastaan sillä ehdolla, että yritys toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(157)

Tukialueilla toimivien yritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta vuoden 1999 suuntaviivoissa määrätään, että tuen hyväksymisen ehdot voivat olla väljemmät vastasuoritteiden asettamisen ja seurantakertomusten sisällön osalta. Tämä ei kuitenkaan vapauta tällaisia yrityksiä velvoitteesta laatia rakenneuudistussuunnitelma eikä jäsenvaltioita sitoumuksesta myöntää rakenneuudistustuki ainoastaan sillä ehdolla, että yritys toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman.

| (158) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Slovakian viranomaiset vahvistivat, että liiketoimintasuunnitelman – joka tuensaajan oli laadittava ehtona velkasaneerauksen aloittamiselle – tutki ainoastaan toimivaltainen tuomioistuin, ei tuen myöntävä viranomainen. Tuomioistuin tai verovirasto eivät valvoneet suunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(158)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Slovakian viranomaiset vahvistivat, että liiketoimintasuunnitelman – joka tuensaajan oli laadittava ehtona velkasaneerauksen aloittamiselle – tutki ainoastaan toimivaltainen tuomioistuin, ei tuen myöntävä viranomainen. Tuomioistuin tai verovirasto eivät valvoneet suunnitelman täytäntöönpanoa.

| (159) | Tuensaaja esitti sitä vastoin, että verovirasto tutki pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtäävän liiketoimintasuunnitelman ennen velkasaneerauksen hyväksymistä. Tuensaaja ei kuitenkaan esittänyt näyttöä väitteensä tueksi. |
| --- | --- |

(159)

Tuensaaja esitti sitä vastoin, että verovirasto tutki pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtäävän liiketoimintasuunnitelman ennen velkasaneerauksen hyväksymistä. Tuensaaja ei kuitenkaan esittänyt näyttöä väitteensä tueksi.

| (160) | Tuensaaja katsoi myös, että muodollisen rakenneuudistussuunnitelman puuttumisella ei ole merkitystä komission suorittaman tuen jälkiarvioinnin kannalta, koska komissio pystyy siinä vaiheessa jo arvioimaan, onko tuensaaja tullut tosiasiallisesti elinkelpoiseksi. Tuensaajan mukaan muodollista rakenneuudistussuunnitelmaa voidaan edellyttää ainoastaan tehtäessä ennakkoarviointi, johon voidaan soveltaa ainoastaan vuoden 1999 suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(160)

Tuensaaja katsoi myös, että muodollisen rakenneuudistussuunnitelman puuttumisella ei ole merkitystä komission suorittaman tuen jälkiarvioinnin kannalta, koska komissio pystyy siinä vaiheessa jo arvioimaan, onko tuensaaja tullut tosiasiallisesti elinkelpoiseksi. Tuensaajan mukaan muodollista rakenneuudistussuunnitelmaa voidaan edellyttää ainoastaan tehtäessä ennakkoarviointi, johon voidaan soveltaa ainoastaan vuoden 1999 suuntaviivoja.

| (161) | Tämä väite ei pidä paikkaansa. Vuoden 1999 suuntaviivoja sovelletaan sekä ennakolta ilmoitetun että sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiin. Arvioinnin kannalta pätee aina se ehto, että rakenneuudistustuki on yhdistettävä toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan. Komissio tekee arvioinnin niiden tietojen perusteella, jotka olivat käytettävissä tuen myöntämishetkellä. |
| --- | --- |

(161)

Tämä väite ei pidä paikkaansa. Vuoden 1999 suuntaviivoja sovelletaan sekä ennakolta ilmoitetun että sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiin. Arvioinnin kannalta pätee aina se ehto, että rakenneuudistustuki on yhdistettävä toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan. Komissio tekee arvioinnin niiden tietojen perusteella, jotka olivat käytettävissä tuen myöntämishetkellä.

| (162) | Voidaan päätellä, ettei ollut olemassa rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka verovirasto olisi voinut arvioida tuen myöntävänä viranomaisena ja jonka täytäntöönpanon ja asianmukaisen seurannan se olisi voinut asettaa ehdoksi saataviensa jättämiselle perimättä. Tästä seuraa, että ensimmäinen muodollinen vaatimus, jota sovelletaan täysimääräisesti myös jälkiarvioinnissa, ei täyttynyt. |
| --- | --- |

(162)

Voidaan päätellä, ettei ollut olemassa rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka verovirasto olisi voinut arvioida tuen myöntävänä viranomaisena ja jonka täytäntöönpanon ja asianmukaisen seurannan se olisi voinut asettaa ehdoksi saataviensa jättämiselle perimättä. Tästä seuraa, että ensimmäinen muodollinen vaatimus, jota sovelletaan täysimääräisesti myös jälkiarvioinnissa, ei täyttynyt.

| (163) | Kun tarkastellaan liiketoimintasuunnitelman sisältöä, Slovakian viranomaiset eivät esittäneet tietoja, jotka olisivat poistaneet komission epäilyt sitä, onko suunnitelma vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetty todellinen rakenneuudistussuunnitelma. |
| --- | --- |

(163)

Kun tarkastellaan liiketoimintasuunnitelman sisältöä, Slovakian viranomaiset eivät esittäneet tietoja, jotka olisivat poistaneet komission epäilyt sitä, onko suunnitelma vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetty todellinen rakenneuudistussuunnitelma.

| (164) | Komissiolla ei ole muuta mahdollisuutta kuin pysyä päätelmässään, jonka se esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Esitetty liiketoimintasuunnitelma on pelkästään tuensaajan akuuttia ongelmaa (velan kasvua valtiolle) koskeva suunnitelma. Suunnitelmassa ei mitenkään analysoida tuensaajan vaikeuksiin johtaneita olosuhteita, yrityksen taloudellista tilannetta kyseisenä aikana eikä sen tulevia näkymiä. Tämän analyysin puuttuessa tuensaaja ei myöskään ehdota erillisiä toimenpiteitä vaikeuksiin johtaneiden yksittäisten syiden ratkaisemiseksi. Ainoa yksityiskohtaisesti kuvattu toimenpide on ehdotettu velkasaneerauksen muodossa toteutettava taloudellinen rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(164)

Komissiolla ei ole muuta mahdollisuutta kuin pysyä päätelmässään, jonka se esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Esitetty liiketoimintasuunnitelma on pelkästään tuensaajan akuuttia ongelmaa (velan kasvua valtiolle) koskeva suunnitelma. Suunnitelmassa ei mitenkään analysoida tuensaajan vaikeuksiin johtaneita olosuhteita, yrityksen taloudellista tilannetta kyseisenä aikana eikä sen tulevia näkymiä. Tämän analyysin puuttuessa tuensaaja ei myöskään ehdota erillisiä toimenpiteitä vaikeuksiin johtaneiden yksittäisten syiden ratkaisemiseksi. Ainoa yksityiskohtaisesti kuvattu toimenpide on ehdotettu velkasaneerauksen muodossa toteutettava taloudellinen rakenneuudistus.

| (165) | Suunnitelmassa ei mainita lainkaan tuensaajan oman pääoman korotusta, jonka tuensaaja esitti yhtenä rakenneuudistustoimenpiteenä. Mikään asiakirjaan sisältyvistä tiedoista ei viittaa siihen, että Hydree Slovakia -yhtiön toteuttama pääomankorotus olisi katsottava toimenpiteeksi, jolla voidaan varmistaa, ettei tuensaaja pitkällä aikavälillä toistaisi strategiaansa rahoittaa tuotantoaan alv- ja valmisteveroveloilla, mikä viime kädessä johti sen vaikeuksiin. Slovakian viranomaiset vahvistivat, että pääomankorotus ei mitenkään vähennä riskiä taloudellisten ongelmien toistumisesta. Nämä epäilyt vahvistuvat, kun otetaan huomioon, että pääomankorotus oli 21 miljoonaa Slovakian korunaa ja rakenneuudistuksen mukainen velka 644 miljoonaa Slovakian korunaa. |
| --- | --- |

(165)

Suunnitelmassa ei mainita lainkaan tuensaajan oman pääoman korotusta, jonka tuensaaja esitti yhtenä rakenneuudistustoimenpiteenä. Mikään asiakirjaan sisältyvistä tiedoista ei viittaa siihen, että Hydree Slovakia -yhtiön toteuttama pääomankorotus olisi katsottava toimenpiteeksi, jolla voidaan varmistaa, ettei tuensaaja pitkällä aikavälillä toistaisi strategiaansa rahoittaa tuotantoaan alv- ja valmisteveroveloilla, mikä viime kädessä johti sen vaikeuksiin. Slovakian viranomaiset vahvistivat, että pääomankorotus ei mitenkään vähennä riskiä taloudellisten ongelmien toistumisesta. Nämä epäilyt vahvistuvat, kun otetaan huomioon, että pääomankorotus oli 21 miljoonaa Slovakian korunaa ja rakenneuudistuksen mukainen velka 644 miljoonaa Slovakian korunaa.

| (166) | Pääomakorotus ei sinänsä ole osoitus siitä, että markkinat luottaisivat tuensaajan elinkelpoisuuden palautumiseen pitkällä aikavälillä. Komissio huomauttaa, että tuensaajan ei aktiivisista ponnisteluista huolimatta onnistunut saada luottoa yksityiseltä pankilta. |
| --- | --- |

(166)

Pääomakorotus ei sinänsä ole osoitus siitä, että markkinat luottaisivat tuensaajan elinkelpoisuuden palautumiseen pitkällä aikavälillä. Komissio huomauttaa, että tuensaajan ei aktiivisista ponnisteluista huolimatta onnistunut saada luottoa yksityiseltä pankilta.

| (167) | Lisäksi laitteiston vuokraaminen tuensaajan kilpailijalle Old Herold s.r.o. -yritykselle johtui selvästikin siitä, että tuensaaja menetti luvan alkoholin ja alkoholijuomien valmistukseen, eikä siitä, että mainittu tuotanto olisi ollut tappiollista ja niin muodoin rakenneuudistusta edellyttävää. Tuensaaja olisi itse voinut hakea uutta lupaa velkasaneerauksen jälkeen, mutta se ei toiminut näin. Komissio toteaa kuitenkin, että tuensaaja jatkaa Old Herold -yrityksen tuensaajan laitteistolla valmistamien tuotteiden myyntiä omalla tuotemerkillään ja aikoo jopa laajentaa tätä myyntiä, kuten 29 päivän huhtikuuta 2004 ja 30 päivän joulukuuta 2004 välisen ajan kattamassa vuosikertomuksessa todetaan. Tuotantolaitteiston myyntiä ei näin ollen voida pitää rakenneuudistustoimenpiteenä, koska kaikkien käytettävissä olevien tietojen mukaan rakenneuudistuksen ei tarvinnut koskea kyseistä osaa tuotannosta. |
| --- | --- |

(167)

Lisäksi laitteiston vuokraaminen tuensaajan kilpailijalle Old Herold s.r.o. -yritykselle johtui selvästikin siitä, että tuensaaja menetti luvan alkoholin ja alkoholijuomien valmistukseen, eikä siitä, että mainittu tuotanto olisi ollut tappiollista ja niin muodoin rakenneuudistusta edellyttävää. Tuensaaja olisi itse voinut hakea uutta lupaa velkasaneerauksen jälkeen, mutta se ei toiminut näin. Komissio toteaa kuitenkin, että tuensaaja jatkaa Old Herold -yrityksen tuensaajan laitteistolla valmistamien tuotteiden myyntiä omalla tuotemerkillään ja aikoo jopa laajentaa tätä myyntiä, kuten 29 päivän huhtikuuta 2004 ja 30 päivän joulukuuta 2004 välisen ajan kattamassa vuosikertomuksessa todetaan. Tuotantolaitteiston myyntiä ei näin ollen voida pitää rakenneuudistustoimenpiteenä, koska kaikkien käytettävissä olevien tietojen mukaan rakenneuudistuksen ei tarvinnut koskea kyseistä osaa tuotannosta.

| (168) | Komission muita liiketoimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä koskevat epäilyt eivät ole poistuneet. Kyseiset toimenpiteet ovat järkeistämistoimenpiteiden sijaan pelkästään tavanomaiseen liiketoimintaan kuuluvia toimenpiteitä (vanhan laitteiston ja ajoneuvojen myynti). Ehdotetut kaksi rakenteellista toimenpidettä (kannattamattoman alkoholittomien juomien valmistuksen lopettaminen ja joidenkin kiinteistöjen myynti) oli kuvattu hyvin epämääräisesti, mainitsematta varsinaisia tuotteita tai aikataulua. Slovakian viranomaiset vahvistivat, että myyntiin tarkoitettuja kiinteistöjä (hallintorakennus, myymälä ja virkistysrakennus) ei ollut myyty 10 päivään lokakuuta 2005 mennessä. Toisin sanoen kyseistä suunniteltua rakenneuudistustoimenpidettä ei ollut toteutettu ilmoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(168)

Komission muita liiketoimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä koskevat epäilyt eivät ole poistuneet. Kyseiset toimenpiteet ovat järkeistämistoimenpiteiden sijaan pelkästään tavanomaiseen liiketoimintaan kuuluvia toimenpiteitä (vanhan laitteiston ja ajoneuvojen myynti). Ehdotetut kaksi rakenteellista toimenpidettä (kannattamattoman alkoholittomien juomien valmistuksen lopettaminen ja joidenkin kiinteistöjen myynti) oli kuvattu hyvin epämääräisesti, mainitsematta varsinaisia tuotteita tai aikataulua. Slovakian viranomaiset vahvistivat, että myyntiin tarkoitettuja kiinteistöjä (hallintorakennus, myymälä ja virkistysrakennus) ei ollut myyty 10 päivään lokakuuta 2005 mennessä. Toisin sanoen kyseistä suunniteltua rakenneuudistustoimenpidettä ei ollut toteutettu ilmoitetulla tavalla.

| (169) | Koska virallinen rakenneuudistussuunnitelma ja todellinen analyysi vaikeuksista, näiden vaikeuksien ratkaisemiseksi tarvittavista toimenpiteistä sekä markkinaolosuhteista ja -näkymistä puuttuivat, komissio päättelee, että tuensaajan esittämä liiketoimintasuunnitelma ei ole vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetty aito rakenneuudistussuunnitelma (52). Tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumiseen liittyvät komission epäilyt eivät näin ollen ole poistuneet. |
| --- | --- |

(169)

Koska virallinen rakenneuudistussuunnitelma ja todellinen analyysi vaikeuksista, näiden vaikeuksien ratkaisemiseksi tarvittavista toimenpiteistä sekä markkinaolosuhteista ja -näkymistä puuttuivat, komissio päättelee, että tuensaajan esittämä liiketoimintasuunnitelma ei ole vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytetty aito rakenneuudistussuunnitelma (52). Tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumiseen liittyvät komission epäilyt eivät näin ollen ole poistuneet.

3.3.2   Tuen rajaaminen välttämättömään

| (170) | Komission päätelmät, joiden mukaan aidon rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa sen epäilyt pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta eivät ole poistuneet, riittäisivät jo sellaisenaan päättelemään, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Tästä huolimatta komissio arvioi myös toista vuoden 1999 suuntaviivoihin sisältyvää keskeistä kriteeriä eli tuen rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(170)

Komission päätelmät, joiden mukaan aidon rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa sen epäilyt pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta eivät ole poistuneet, riittäisivät jo sellaisenaan päättelemään, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Tästä huolimatta komissio arvioi myös toista vuoden 1999 suuntaviivoihin sisältyvää keskeistä kriteeriä eli tuen rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään.

| (171) | Vuoden 1999 suuntaviivojen 40 kohdan mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen käytettävissä olevat varat. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. |
| --- | --- |

(171)

Vuoden 1999 suuntaviivojen 40 kohdan mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen käytettävissä olevat varat. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan.

| (172) | Rakenneuudistuksen kustannukset olivat yhtä suuret kuin velkasaneerauksen mukaan uudelleenjärjesteltävien velkojen kokonaismäärä. Tuensaaja maksoi 35 prosenttia tästä määrästä. |
| --- | --- |

(172)

Rakenneuudistuksen kustannukset olivat yhtä suuret kuin velkasaneerauksen mukaan uudelleenjärjesteltävien velkojen kokonaismäärä. Tuensaaja maksoi 35 prosenttia tästä määrästä.

| (173) | Slovakian viranomaiset eivät antaneet lisäselityksiä komission tässä yhteydessä esittämiin epäilyihin. Tuensaaja selitti, miten se rahoitti velkasaneerauksen jälkeen jäljellä olleen velan maksun (ks. 30–35 kappale). Tuensaajan mukaan se osallistui rakenneuudistukseen 231 miljoonalla Slovakian korunalla (6,1 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(173)

Slovakian viranomaiset eivät antaneet lisäselityksiä komission tässä yhteydessä esittämiin epäilyihin. Tuensaaja selitti, miten se rahoitti velkasaneerauksen jälkeen jäljellä olleen velan maksun (ks. 30–35 kappale). Tuensaajan mukaan se osallistui rakenneuudistukseen 231 miljoonalla Slovakian korunalla (6,1 miljoonaa euroa).

| (174) | Ensinnäkin tuensaajan käytettävissä olleet varat ylittivät velkasaneerauksen jälkeen jäljellä olleen velkamäärän. Tämä viittaa siihen, ettei tukea ollut rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(174)

Ensinnäkin tuensaajan käytettävissä olleet varat ylittivät velkasaneerauksen jälkeen jäljellä olleen velkamäärän. Tämä viittaa siihen, ettei tukea ollut rajattu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (175) | Tärkeämpää on kuitenkin se, että komissio katsoo, että Old Herold -yrityksen myöntämä luotto ei täytä vuoden 1999 suuntaviivoissa tuensaajan omalle rahoitukselle asetettuja ehtoja. Maksettavat ovat jatkuva rahoituslähde yrityksen toiminnalle. Ne ovat lyhytaikaisia luottoja, jotka on maksettava takaisin. Yrityksellä on käytettävissään ylimääräisiä varoja rakenneuudistukseen vain siinä tapauksessa, että tavarantoimittajat sitoutuvat yleistä käytäntöä pitempään maksuaikaan. Tämä viive osoittaa, että markkinat uskovat elinkelpoisuuden palauttamisen olevan toteutettavissa. |
| --- | --- |

(175)

Tärkeämpää on kuitenkin se, että komissio katsoo, että Old Herold -yrityksen myöntämä luotto ei täytä vuoden 1999 suuntaviivoissa tuensaajan omalle rahoitukselle asetettuja ehtoja. Maksettavat ovat jatkuva rahoituslähde yrityksen toiminnalle. Ne ovat lyhytaikaisia luottoja, jotka on maksettava takaisin. Yrityksellä on käytettävissään ylimääräisiä varoja rakenneuudistukseen vain siinä tapauksessa, että tavarantoimittajat sitoutuvat yleistä käytäntöä pitempään maksuaikaan. Tämä viive osoittaa, että markkinat uskovat elinkelpoisuuden palauttamisen olevan toteutettavissa.

| (176) | Tuensaaja ei millään tavoin näyttänyt toteen, että Old Herold -yrityksen sallima maksujen lykkäys olisi merkittävästi mennyt tuensaajan ja sen tavarantoimittajien välistä yleistä liiketoimintakäytäntöä pidemmälle. Neljänkymmenen päivän maksuaikaa voidaan pitää yleisenä käytäntönä, eritoten kun otetaan huomioon, että se myönnettiin tuensaajalle velkasaneerauksen jälkeen. Tuensaaja ei näin ollen enää ollut taloudellisissa vaikeuksissa. Velkasaneerauksen päätavoite oli nimenomaan auttaa tuensaaja pois taloudellisista vaikeuksista. |
| --- | --- |

(176)

Tuensaaja ei millään tavoin näyttänyt toteen, että Old Herold -yrityksen sallima maksujen lykkäys olisi merkittävästi mennyt tuensaajan ja sen tavarantoimittajien välistä yleistä liiketoimintakäytäntöä pidemmälle. Neljänkymmenen päivän maksuaikaa voidaan pitää yleisenä käytäntönä, eritoten kun otetaan huomioon, että se myönnettiin tuensaajalle velkasaneerauksen jälkeen. Tuensaaja ei näin ollen enää ollut taloudellisissa vaikeuksissa. Velkasaneerauksen päätavoite oli nimenomaan auttaa tuensaaja pois taloudellisista vaikeuksista.

| (177) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että kyseistä pidempää maksuaikaa ei voida pitää ulkoisista lähteistä tulevaksi tuensaajan osallistumiseksi rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(177)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että kyseistä pidempää maksuaikaa ei voida pitää ulkoisista lähteistä tulevaksi tuensaajan osallistumiseksi rakenneuudistukseen.

| (178) | Ilman tätä lykkäystä tuensaajan oma rahoitus on vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla 131 miljoonaa Slovakian korunaa (3,4 miljoonaa euroa), mikä vastaa 20:tä prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. |
| --- | --- |

(178)

Ilman tätä lykkäystä tuensaajan oma rahoitus on vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla 131 miljoonaa Slovakian korunaa (3,4 miljoonaa euroa), mikä vastaa 20:tä prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.

| (179) | Vuoden 1999 suuntaviivoissa ei ole määritetty raja-arvoa, jonka ylittyessä tuensaajan oma osallistuminen katsotaan merkittäväksi. |
| --- | --- |

(179)

Vuoden 1999 suuntaviivoissa ei ole määritetty raja-arvoa, jonka ylittyessä tuensaajan oma osallistuminen katsotaan merkittäväksi.

| (180) | Kun otetaan huomioon komission käytäntö vuoden 1999 suuntaviivojen soveltamisessa sekä raja-arvojen käyttöönottoon vuoden 2004 suuntaviivoissa (53) johtanut komission politiikan muutos, komissio pitää tuensaajan 20 prosentin osallistumista suhteellisen vähäisenä. Tällainen osuus voitaisiin hyväksyä vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella ainoastaan siinä tapauksessa, että kaikki muut tuen hyväksymisedellytykset täyttyvät. Komission olisi sen jälkeen otettava huomioon muita arviointiperusteita, kuten toimiiko yritys tukialueella, missä määrin rahoituslähteet kuvaavat markkinoiden luottamusta (tuensaajaa ja sen osakkaita laajemmalla tasolla) yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, tai muita asiaan liittyviä erityispiirteitä. |
| --- | --- |

(180)

Kun otetaan huomioon komission käytäntö vuoden 1999 suuntaviivojen soveltamisessa sekä raja-arvojen käyttöönottoon vuoden 2004 suuntaviivoissa (53) johtanut komission politiikan muutos, komissio pitää tuensaajan 20 prosentin osallistumista suhteellisen vähäisenä. Tällainen osuus voitaisiin hyväksyä vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella ainoastaan siinä tapauksessa, että kaikki muut tuen hyväksymisedellytykset täyttyvät. Komission olisi sen jälkeen otettava huomioon muita arviointiperusteita, kuten toimiiko yritys tukialueella, missä määrin rahoituslähteet kuvaavat markkinoiden luottamusta (tuensaajaa ja sen osakkaita laajemmalla tasolla) yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, tai muita asiaan liittyviä erityispiirteitä.

| (181) | Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi tässä tapauksessa olla samaa mieltä siitä, että tuensaajan osallistuminen olisi ollut merkittävää. Komissio katsoo, että sen epäilyt siitä, oliko tuensaajan oma osallistuminen merkittävää tai rajoittuiko tuki välttämättömään vähimmäismäärään, eivät ole poistuneet. |
| --- | --- |

(181)

Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi tässä tapauksessa olla samaa mieltä siitä, että tuensaajan osallistuminen olisi ollut merkittävää. Komissio katsoo, että sen epäilyt siitä, oliko tuensaajan oma osallistuminen merkittävää tai rajoittuiko tuki välttämättömään vähimmäismäärään, eivät ole poistuneet.

3.4   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille – päätelmä

| (182) | Komissio katsoo, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille pelastamis- tai rakenneuudistustukena. Lisäksi tapaukseen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksessa tarkoitettuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

(182)

Komissio katsoo, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille pelastamis- tai rakenneuudistustukena. Lisäksi tapaukseen ei voida soveltaa SEUT-sopimuksessa tarkoitettuja poikkeuksia.

VII   PÄÄTELMÄ

| (183) | Komissio katsoo, että Slovakian tasavalta on myöntänyt sääntöjenvastaisesti Frucona Košice a.s.:lle vapautuksen verosaatavien maksusta ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Kyseinen tuki ei sovellu sisämarkkinoille minkään SEUT-sopimuksessa määrätyn poikkeuksen perusteella. |
| --- | --- |

(183)

Komissio katsoo, että Slovakian tasavalta on myöntänyt sääntöjenvastaisesti Frucona Košice a.s.:lle vapautuksen verosaatavien maksusta ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Kyseinen tuki ei sovellu sisämarkkinoille minkään SEUT-sopimuksessa määrätyn poikkeuksen perusteella.

| (184) | Vaikka verovirasto on keskeyttänyt perimättä jättämisen täytäntöönpanon kunnes tämä menettely on saatettu päätökseen, komissio katsoo, että tuensaajan etu syntyi hetkellä, jolloin verovirasto päätti luopua osasta saataviaan ja sitä kautta myöntää tuen tuensaajalle. Kyseinen ajankohta oli velkojainsopimuksen voimaantulo 23 päivänä heinäkuuta 2004. Tuensaajan etu kilpailijoihin nähden johtui siitä, ettei verovirasto tästä hetkestä lähtien perinyt verosaataviaan. |
| --- | --- |

(184)

Vaikka verovirasto on keskeyttänyt perimättä jättämisen täytäntöönpanon kunnes tämä menettely on saatettu päätökseen, komissio katsoo, että tuensaajan etu syntyi hetkellä, jolloin verovirasto päätti luopua osasta saataviaan ja sitä kautta myöntää tuen tuensaajalle. Kyseinen ajankohta oli velkojainsopimuksen voimaantulo 23 päivänä heinäkuuta 2004. Tuensaajan etu kilpailijoihin nähden johtui siitä, ettei verovirasto tästä hetkestä lähtien perinyt verosaataviaan.

| (185) | Jotta tukea edeltäneet olosuhteet voidaan palauttaa, tuki on perittävä takaisin. Kun otetaan huomioon, että tuki myönnettiin velkojainsopimuksen tullessa voimaan eli 23 päivänä heinäkuuta 2004, takaisinperittävän tuen määrä on kyseisessä sopimuksessa vahvistettu perimättä jätettävien saatavien määrä. |
| --- | --- |

(185)

Jotta tukea edeltäneet olosuhteet voidaan palauttaa, tuki on perittävä takaisin. Kun otetaan huomioon, että tuki myönnettiin velkojainsopimuksen tullessa voimaan eli 23 päivänä heinäkuuta 2004, takaisinperittävän tuen määrä on kyseisessä sopimuksessa vahvistettu perimättä jätettävien saatavien määrä.

| (186) | Slovakian korkein oikeus kuitenkin päätti, että erääntyneet ajoneuvoverot, joiden määrä oli 424 490 Slovakian korunaa, oli virheellisesti sisällytetty velkasaneeraukseen. Tämän vuoksi sopimuksen mukaista velkaa supistettiin kyseisellä määrällä, ja sopimukseen kirjattu yrityksen verovelka verovirastolle oli korjattuna 640 369 341 Slovakian korunaa. |
| --- | --- |

(186)

Slovakian korkein oikeus kuitenkin päätti, että erääntyneet ajoneuvoverot, joiden määrä oli 424 490 Slovakian korunaa, oli virheellisesti sisällytetty velkasaneeraukseen. Tämän vuoksi sopimuksen mukaista velkaa supistettiin kyseisellä määrällä, ja sopimukseen kirjattu yrityksen verovelka verovirastolle oli korjattuna 640 369 341 Slovakian korunaa.

| (187) | Erääntyneet ajoneuvoverot, joita oli siihen asti pidetty saatavina, joita ei tarvitse maksaa takaisin, maksettiin kokonaisuudessaan 2 päivänä elokuuta 2006. Tämä maksu olisi pitänyt ottaa huomioon laskettaessa vielä takaisin perintää edellyttävän tuen määrää ja sille kertynyttä korkoa, |
| --- | --- |

(187)

Erääntyneet ajoneuvoverot, joita oli siihen asti pidetty saatavina, joita ei tarvitse maksaa takaisin, maksettiin kokonaisuudessaan 2 päivänä elokuuta 2006. Tämä maksu olisi pitänyt ottaa huomioon laskettaessa vielä takaisin perintää edellyttävän tuen määrää ja sille kertynyttä korkoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös 2007/254/EY.

2 artikla

Valtiontuki, jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt Frucona Košice, a. s. -yritykselle ja jonka määrä on 416 515 990 Slovakian korunaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

1.   Slovakian tasavallan on toteutettava aiheelliset toimenpiteet 2 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisen tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta, ja sen on otettava huomioon, että erääntyneitä ajoneuvoveroja vastaavat 424 490 Slovakian korunaa maksettiin paikallisen veroviraston tilille 2 päivänä elokuuta 2006.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin Frucona Košice, a.s. -yrityksen käyttöön, tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korko lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (54) V kappaleen säännösten mukaisesti. Korkoprosenttia sovelletaan koko 3 kohdassa tarkoitetun kauden perusteella.

4 artikla

Slovakian tasavallan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. Slovakian on toimitettava tiedot käyttämällä tämän päätöksen liitteessä olevaa lomaketta.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovakian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä lokakuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1. joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. ”Yhteisö” korvattiin ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat” korvattiin ”sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

1

(2)  EUVL C 233, 22.9.2005, s. 47.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Komission päätös 2007/254/EY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 2006, valtiontuesta C 25/05 (ex NN 21/05), jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt Frucona Košice, a. s. -yritykselle (EUVL L 112, 30.4.2007, s. 14).

4

(5)  Liikevaihto euroina: 23,6 miljoonaa euroa (2002), 25,7 miljoonaa euroa (2003) ja 23 miljoonaa euroa (2004). Tässä päätöksessä tiedonantotarkoituksessa käytetty vaihtokurssi on 1 EUR = 38 SKK.

5

(6)  Kokonaisliikevaihto oli Slovakian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 334 miljoonaa Slovakian korunaa (8,8 miljoonaa euroa) vuonna 2002, 360 miljoonaa Slovakian korunaa (9,5 miljoonaa euroa) vuonna 2003 ja 720 miljoonaa Slovakian korunaa (19 miljoonaa euroa) vuonna 2004.

6

(7)  Yritys katsotaan ylivelkaantuneeksi, kun sillä on useita velkojia eikä se kykene huolehtimaan veloistaan 30 päivän kuluessa niiden erääntymisestä.

7

(8)  Valmistevero maksetaan kuukausittain.

8

(9)  Määrä, jonka tuensaajan on maksettava velkojilleen

9

(10)  Velka oli ennen velkasaneerausta yhteensä 16,96 miljoonaa euroa ja velkasaneerauksen jälkeen yhteensä 5,93 miljoonaa euroa.

10

(11)  Kantelijan antamien tietojen mukaan ja ottaen huomioon, että yritys oli menettänyt alkoholin ja alkoholijuomien valmistusluvan, myynti koski todennäköisesti pääasiassa alkoholituotteita.

11

(12)  Tuensaaja mainitsee esimerkkinä yrityksen, jolla on vastaava omaisuus ja joka toimii samalla toimialalla, sekä joitakin yleisiä tilastoja konkurssimenettelyn käytöstä Slovakiassa.

12

(13)  EKORDAn raportissaan käyttämät vuoden 2004 tiedot osoittavat, että 98 prosenttia muodostuu arvonlisäverosta ja valmisteverosta.

13

(14)  Tuensaaja viittaa yhdistettyihin asioihin C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok., s. I-4103).

14

(15)  Asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004 (Kok., s. II-132, 74 kohta).

15

(16)  C-73/11 P, Frucona Košice, tuomio 24.1.2013 (ei vielä julkaistu, 70 kohta).

16

(17)  Ks. asia C-342/96, Espanja v. komissio, tuomio 29.4.1999 (Kok., s. I-2459, 46 kohta); asia C-256/97, DM Transport, tuomio 29.6.1999 (Kok., s. I-3913, 30 kohta); asia C-124/10 P, komissio v. EDF, tuomio 5.6.2012 (ei vielä julkaistu, 79 kohta); ja asia C-73/11 P, Frucona Košice (mainittu edellä, 73 kohta).

17

(18)  Ks. asia C-124/10 P, komissio v. EDF (mainittu edellä, 81–85 kohta).

18

(19)

19

Lähde: Tuensaajan toimittama tase ajalta 1. tammikuuta–31. joulukuuta 2003. Kaikki arvot ovat kirjanpitoarvoja.

(20)

20

Lähde: EKORDA-yhtiön 7. heinäkuuta 2004 päivätty raportti, jossa otetaan huomioon kirjanpitoarvot lukuun ottamatta saatavia, jotka on korjattu niiden likvidaatioarvoon.

(21)

21

Lähde: Tuensaajan toimittama tase ajalta 1. tammikuuta–28. huhtikuuta 2004. Kaikki arvot ovat kirjanpitoarvoja.

(22)  Slovakian viranomaisten toimittamat ja veroviraston tuensaajan tiloissa 17. kesäkuuta 2004 tekemään tarkastukseen perustuvat tiedot (ks. johdanto-osan 60 kappale).

22

(23)

23

Lähde: Tuensaajan toimittama vuosikertomus vuodelta 2004. Kaikki arvot ovat kirjanpitoarvoja.

(24)  Maa, rakennukset, koneet ja laitteet, aineeton omaisuus ja rahoitusvarat.

24

(25)  EKORDA-yhtiön mukaan lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvo, joka on 166 miljoonaa Slovakian korunaa, on korjattava ottamalla huomion likvidaatioarvo, joka on 98 miljoonaa Slovakian korunaa (ks. johdanto-osan 97 kappale).

25

(26)  Ei ole selvää, onko tämä arvo lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvo vai likvidaatioarvo. Komissio olettaa varmuuden vuoksi sen olevan kirjanpitoarvo.

26

(27)  Ks. asia C-124/10 P, komissio v. EDF (mainittu edellä, 86 kohta).

27

(28)  Kirjanpitoarvo (166 miljoonaa Slovakian korunaa), jonka EKORDA-yhtiö on korjannut vastaamaan saatavien likvidaatioarvoa.

28

(29)  Kyseessä on likimääräinen likvidaatioarvo, jonka komissio sai tulokseksi korjaamalla lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvoa (147 miljoonaa Slovakian korunaa) samoilla suhdeluvuilla, joita EKORDA-yhtiö käytti omassa analyysissaan (ks. alaviite 6, taulukko 3).

29

(30)  Kyseessä on likimääräinen likvidaatioarvo, jonka komissio sai tulokseksi korjaamalla lyhytaikaisten saatavien kirjanpitoarvoa (63 miljoonaa Slovakian korunaa; ks. myös alaviite 1) samoilla suhdeluvuilla, joita EKORDA-yhtiö käytti omassa analyysissaan (ks. alaviite 16). Komissio huomauttaa kuitenkin, että Slovakian viranomaisten antamien tietojen mukaan kyseiset 63 miljoonan Slovakian korunan saatavat olivat perittävissä olevia saatavia. On siksi kyseenalaista, tarvitseeko niiden kirjanpitoarvoa ollenkaan korjata. Jos kyseisten saatavien likvidaatioarvo on todella 63 miljoonaa Slovakian korunaa, koko tuotto konkurssimenettelyssä 17 päivänä kesäkuuta 2004 olisi ollut 331 miljoonaa Slovakian korunaa (8,7 miljoonaa euroa).

30

(31)  Slovakian viranomaiset kiistävät tämän luvun, kuten jäljempänä selitetään.

31

(32)  Tuensaaja on esittänyt koko tutkintamenettelyn ajan, että sen verovirastolle vakuuksina osoitetun omaisuuden arvo oli 194 miljoonaa Slovakian korunaa. Kyseessä on riippumattoman arvioijan tekemä arvio, joka on ilmaistu ”asiantuntijahintana”. Kyseisen hinnan oletetaan olevan likiarvo hinnasta, jolla omaisuuserä olisi voitu myydä kyseisenä ajankohtana. Olisi huomattava, että kyseessä on vähimmäishinta. Slovakian viranomaiset arvioivat kyseisen omaisuuden arvoksi 397 miljoonaa Slovakian korunaa.

32

(33)  Käytetty likvidaatiokerroin on 52 prosenttia. Tämä likvidaatiokerroin voidaan määrittää sillä perusteella, että tuensaaja oli ilmoittanut aikovansa hankkia vähintään 110 miljoonaa Slovakian korunaa varastojen myynnistä rahoittaakseen velkasaneerauksen. Koska varastojen kirjanpitoarvo oli 209 miljoonaa Slovakian korunaa, tämä on mahdollista kuitenkin vain siinä tapauksessa, että varastojen likvidaatiokerroin on vähintään 52 prosenttia (110 miljoonaa korunaa / 209 miljoonaa korunaa).

33

(34)  Kirjanpitoarvo (166 miljoonaa Slovakian korunaa), jonka EKORDA-yhtiö on korjannut vastaamaan saatavien likvidaatioarvoa.

34

(35)  Lyhytaikaisten saatavien arvo, kun kirjanpitoarvo (63 miljoonaa Slovakian korunaa) on korjattu EKORDAn käyttämällä 59 prosentin kertoimella. Ei ole ilmeistä syytä, miksi likvidaatioarvon pitäisi olla alhaisempi tämän korjauksen soveltamisen jälkeen.

35

(36)  Muissa tuensaajan toimittamissa raporteissa (EKORDAn ja Kochován raportit) kustannusosuus arvioidaan hieman suuremmaksi eli noin 22 prosentiksi. Koska käsiteltävänä olevassa tapauksessa konkurssimenettely olisi todennäköisesti hieman keskimääräistä lyhyempi, ei näytä olevan mitään syytä katsoa, että kustannukset olisivat vielä Maailmanpankin selvityksen mukaisia keskimääräisiä menettelykustannuksia suuremmat. Voitaisiin pikemminkin odottaa, että velkojien vähäinen määrä ja velan yksinkertainen rakenne (yli 99 prosenttia veloista yhdelle velkojalle) johtaisivat keskimääräistä pienempiin kustannuksiin.

36

(37)  Se olisi saanut 100 prosenttia vakuutena olleesta omaisuudesta (194 miljoonaa Slovakian korunaa) ja yli 99 prosenttia muiden omaisuuserien myynnin tuottamista tuloista.

37

(38)  Tuensaajan omaisuuden myynnin tuotto olisi 275 miljoonaa Slovakian korunaa (ks. taulukko 4). Kun tästä vähennetään konkurssimenettelyn kustannukset, jotka tuensaajan mukaan olivat 18 prosenttia omaisuuden myynnistä saadusta tuotosta, eli 49,5 miljoonaa Slovakian korunaa, verovirasto olisi saanut 225,5 miljoonaa Slovakian korunaa.

38

(39)  Asia T-152/99, HAMSA, tuomio 11.7.2002 (Kok., s. II-3049, 168 kohta).

39

(40)  Kochován raportin mukaan 2 vuotta, Holovačován raportin mukana yli 6 vuotta, Maailmanpankin vuoden 2004 selvityksen mukaan 4,8 vuotta ja Slovakian oikeusministeriön ja Maailmanpankin vuoden 2002 selvityksen mukaan 3,7 vuotta.

40

(41)  Tuensaajan 25 päivänä lokakuuta 2005 toimittamissa huomautuksissa esitetty esimerkki viittaa yrityksen Liehofruct White Lady Distillery, s.r.o. Levoča konkurssiin.

41

(42)  Vuonna 2004 valtion 3–5 vuoden joukkovelkakirjojen korkotaso oli 4,06–5,14 prosenttia. Jotta arviointi olisi mahdollisimman varovainen, tässä laskelmassa otetaan huomioon suurin korko eli 5,14 prosenttia.

42

(43)  Lyhytaikaisten varojen arvo = varastot (43 miljoonaa Slovakian korunaa) + lyhytaikaiset saatavat (37 miljoonaa Slovakian koruna) + käteisvarat (161 miljoonaa Slovakian korunaa) = 241 miljoonaa Slovakian korunaa.

43

(44)  Kirjeestä voidaan päätellä, että ministeriö hyväksyi järjestelyt, joissa lykättiin arvonlisäveron ja valmisteverojen maksua enintään kahdella kuukaudella ja muiden verojen maksua kuudella kuukaudella.

44

(45)  Asia T-152/99, HAMSA (mainittu edellä, 126 kohta).

45

(46)  Ks. esimerkiksi asia C-342/96, Espanja v. komissio (mainittu edellä, 46 kohta).

46

(47)  Ks. asia C-124/10 P, komissio v. EDF (mainittu edellä, 79–85 kohta).

47

(48)  Kyseiset tiedot eivät vaikuta vastaavan tuensaajan esittämien vuositilinpäätösten tietoja.

48

(49)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

49

(50)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

50

(51)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33.

51

(52)  Ks. myös asia C-17/99, Ranska v. komissio, tuomio 22.3.2001 (Kok., s. I-2481).

52

(53)  Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan raja-arvo keskisuurille yrityksille on vähintään 40 prosenttia.

53

(54)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

54

---

LIITE

KOMISSION PÄÄTÖKSEN ... TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT TIEDOT

1.   Laskelma takaisinperittävästä määrästä

| 1.1 | Merkitkää seuraavaan taulukkoon tiedot tuensaajan käyttöön sääntöjenvastaisesti asetetun tuen määrästä:







  Päivämäärä (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Merkitkää seuraavaan taulukkoon tiedot tuensaajan käyttöön sääntöjenvastaisesti asetetun tuen määrästä:

Päivämäärä (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Huomautuksia:

| 1.2 | Selventäkää, millä tavalla takaisinperittävän tuen korko on laskettu. |
| --- | --- |

1.2

Selventäkää, millä tavalla takaisinperittävän tuen korko on laskettu.

2.   Tuen takaisinperimiseksi suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

| 2.1 | Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Täsmentäkää tarvittaessa toteutettujen/suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Täsmentäkää tarvittaessa toteutettujen/suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Mikä on takaisinperinnän aikataulu? Ilmoittakaa määräpäivä, johon mennessä tuki on maksettava kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

2.2

Mikä on takaisinperinnän aikataulu? Ilmoittakaa määräpäivä, johon mennessä tuki on maksettava kokonaisuudessaan takaisin.

3.   Jo takaisinperitty tuki

| 3.1 | Merkitkää seuraavaan taulukkoon tiedot tuensaajalta jo perityn tuen määrästä:







  Päivämäärä (3) | Takaisinperityn tuen määrä | Valuutta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Merkitkää seuraavaan taulukkoon tiedot tuensaajalta jo perityn tuen määrästä:

Päivämäärä (3)

Takaisinperityn tuen määrä

Valuutta

| 3.2 | Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

3.2

Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta.

---

(1)

| (o) | Päivä, jona tuki/tukierä asetettiin tuensaajan käyttöön. |
| --- | --- |

(o)

Päivä, jona tuki/tukierä asetettiin tuensaajan käyttöön.

(2)  Tuensaajan käyttöön asetetun tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

(3)

| (o) | Päivä, jona tuki on maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(o)

Päivä, jona tuki on maksettu takaisin.

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 14.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/64

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 98 – Moottoriajoneuvojen kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 4 muutossarjaan 01 – Voimaantulopäivä: 15. heinäkuuta 2013

SISÄLTÖ

SOVELTAMISALA

| 1. | Määritelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ajovalaisimen hyväksyntää koskeva hakemus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valaistus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Haitan ja/tai häikäisyn arviointi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ajovalaisintyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| 1. | Ilmoitus ajovalaisintyypin tai hajavalaisinjärjestelmän tyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 98 mukaisesti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pallokoordinaatistomittausjärjestelmä ja testauspisteiden sijainti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toiminnassa olevien ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Muovilinsseillä varustettuja valaisimia koskevat vaatimukset – linssi- tai materiaalinäytteiden ja täydellisten valaisimien testaus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vertailukeskipiste |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jännitemerkinnät |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lähivaloa tuottavien ajonvalaisimien valorajan todentaminen laitteiden avulla |
| --- | --- |

10.

| 11. | LED-moduuleja ja niitä sisältäviä ajovalaisimia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

11.

A.   HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

Soveltamisala (1)

Tätä sääntöä sovelletaan

| a) | ajovalaisimiin sekä |
| --- | --- |

a)

ajovalaisimiin sekä

| b) | hajavalaisinjärjestelmiin, |
| --- | --- |

b)

hajavalaisinjärjestelmiin,

joissa käytetään kaasupurkausvalonlähteitä ja jotka on tarkoitettu luokkien M, N ja L3 ajoneuvoihin.

1.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1.1 | Tähän sääntöön sovelletaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjassa annettuja määritelmiä, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

1.1

Tähän sääntöön sovelletaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjassa annettuja määritelmiä, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

| 1.2 | ’Linssillä’ tarkoitetaan ajovalaisimen (ajovalaisinyksikön) uloimmaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan kautta. |
| --- | --- |

1.2

’Linssillä’ tarkoitetaan ajovalaisimen (ajovalaisinyksikön) uloimmaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan kautta.

| 1.3 | ’Pinnoitteella’ tarkoitetaan linssin ulkopinnalle yhtenä tai useampana kerroksena lisättävää tuotetta. |
| --- | --- |

1.3

’Pinnoitteella’ tarkoitetaan linssin ulkopinnalle yhtenä tai useampana kerroksena lisättävää tuotetta.

| 1.4 | ’Yhteensopivalla valaisinparilla’ tarkoitetaan ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella samaan tarkoitukseen käytettävien valaisimien muodostamaa kokonaisuutta. |
| --- | --- |

1.4

’Yhteensopivalla valaisinparilla’ tarkoitetaan ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella samaan tarkoitukseen käytettävien valaisimien muodostamaa kokonaisuutta.

| 1.5 | Eri ’tyyppiä’ olevilla ajovalaisimilla tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten piirteiden osalta:






  1.5.1 | kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- | --- |

1.5

Eri ’tyyppiä’ olevilla ajovalaisimilla tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten piirteiden osalta:

1.5.1

kauppanimi tai tavaramerkki

| 1.5.2 | optisen järjestelmän ominaisuudet |
| --- | --- |

1.5.2

optisen järjestelmän ominaisuudet

| 1.5.3 | sellaiset valaisimeen sisältyvät tai siitä puuttuvat osat, jotka voivat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen, absorption ja/tai vääristymisen vuoksi |
| --- | --- |

1.5.3

sellaiset valaisimeen sisältyvät tai siitä puuttuvat osat, jotka voivat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen, absorption ja/tai vääristymisen vuoksi

| 1.5.4 | soveltuvuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin |
| --- | --- |

1.5.4

soveltuvuus oikean- tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin

| 1.5.5 | tuotetun valon laji (lähivalo, kaukovalo tai molemmat). |
| --- | --- |

1.5.5

tuotetun valon laji (lähivalo, kaukovalo tai molemmat).

| 1.5.6 | Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun laitteen katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä. |
| --- | --- |

1.5.6

Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun laitteen katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä.

| 1.6 | Tässä säännössä olevat viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat sääntöön nro 37 (hehkulamput) ja nro 99 (kaasupurkausvalonlähteet) ja niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

1.6

Tässä säännössä olevat viittaukset vakiovalonlähteisiin viittaavat sääntöön nro 37 (hehkulamput) ja nro 99 (kaasupurkausvalonlähteet) ja niiden muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

2.   AJOVALAISIMEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS (2)

| 2.1 | Hyväksyntää koskevan hakemuksen voi jättää kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksessa on ilmoitettava seuraavat:






  2.1.1 | onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan lähivalon vai kaukovalon vai molemmat, |
| --- | --- | --- |

2.1

Hyväksyntää koskevan hakemuksen voi jättää kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksessa on ilmoitettava seuraavat:

2.1.1

onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan lähivalon vai kaukovalon vai molemmat,

| 2.1.2 | jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan lähivaloa, onko valaisin tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleista liikennettä varten vai ainoastaan joko vasemman- tai oikeanpuoleista liikennettä varten, |
| --- | --- |

2.1.2

jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan lähivaloa, onko valaisin tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleista liikennettä varten vai ainoastaan joko vasemman- tai oikeanpuoleista liikennettä varten,

| 2.1.3 | jos ajovalaisin on varustettu säädettävällä heijastimella, ajovalaisimen kiinnitysasennot suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, |
| --- | --- |

2.1.3

jos ajovalaisin on varustettu säädettävällä heijastimella, ajovalaisimen kiinnitysasennot suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon,

| 2.1.4 | suurimmat mahdolliset suuntauslaitteen avulla aikaansaatavat pystysuuntaiset kulmat nimellisasennon tai -asentojen ylä- ja alapuolella, |
| --- | --- |

2.1.4

suurimmat mahdolliset suuntauslaitteen avulla aikaansaatavat pystysuuntaiset kulmat nimellisasennon tai -asentojen ylä- ja alapuolella,

| 2.1.5 | mitkä valonlähteet ovat toiminnassa eri valoyhdistelmiä käytettäessä, |
| --- | --- |

2.1.5

mitkä valonlähteet ovat toiminnassa eri valoyhdistelmiä käytettäessä,

| 2.1.6 | onko käytössä hajavalaisinjärjestelmä ja jos on, minkä tyyppisiä valoja sen on tarkoitus tuottaa, |
| --- | --- |

2.1.6

onko käytössä hajavalaisinjärjestelmä ja jos on, minkä tyyppisiä valoja sen on tarkoitus tuottaa,

| 2.1.7 | valonlähteen luokka sääntöjen nro 37 ja 99 mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat muutettuina hyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevilla muutossarjoilla.
  Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, on ilmoitettava valogeneraattorin valmistajan valogeneraattorille antama osanumero. |
| --- | --- |

2.1.7

valonlähteen luokka sääntöjen nro 37 ja 99 mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat muutettuina hyväksynnän hakemishetkellä voimassa olevilla muutossarjoilla.

Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, on ilmoitettava valogeneraattorin valmistajan valogeneraattorille antama osanumero.

| 2.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat:






  2.2.1 | riittävän yksityiskohtaiset, tyypin tunnistamisen mahdollistavat piirustukset (ks. kohdat 3.2 ja 4.2) kolmena kappaleena. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumeron ja lisätunnusten paikat hyväksyntämerkin ympyrään nähden ja LED-moduuleja käytettäessä myös moduulien tunnistuskoodien paikat. Piirustuksissa on lisäksi esitettävä ajovalaisimen pystysuuntainen (aksiaalinen) leikkauskuva sekä etukuva niin, että optisen rakenteen tärkeimmät yksityiskohdat ja mahdolliset uritukset näkyvät. |
| --- | --- | --- |

2.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat:

2.2.1

riittävän yksityiskohtaiset, tyypin tunnistamisen mahdollistavat piirustukset (ks. kohdat 3.2 ja 4.2) kolmena kappaleena. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumeron ja lisätunnusten paikat hyväksyntämerkin ympyrään nähden ja LED-moduuleja käytettäessä myös moduulien tunnistuskoodien paikat. Piirustuksissa on lisäksi esitettävä ajovalaisimen pystysuuntainen (aksiaalinen) leikkauskuva sekä etukuva niin, että optisen rakenteen tärkeimmät yksityiskohdat ja mahdolliset uritukset näkyvät.

| 2.2.2 | lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi mahdollisen virranrajoittimen merkki ja tyyppi ja jossa mainitaan kohdan 6.2.7 mukaiset ääriasennot, jos ajovalaisin tuottaa kääntyvän valon. LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava






  a) | lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista |
| --- | --- | --- |

2.2.2

lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi mahdollisen virranrajoittimen merkki ja tyyppi ja jossa mainitaan kohdan 6.2.7 mukaiset ääriasennot, jos ajovalaisin tuottaa kääntyvän valon. LED-moduuleita käytettäessä on toimitettava

a)

lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista

| b) | piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta. |
| --- | --- |

b)

piirustus, josta käyvät ilmi mitat, sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet sekä nimellisvalovirta.

Jos kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, on lisäksi toimitettava lyhyt tekninen kuvaus, jossa luetellaan valojohtimet ja niihin liittyvät optiset komponentit sekä kuvaillaan valogeneraattorit riittävällä tarkkuudella tunnistamista varten. Tiedoissa on mainittava valonlähteen valmistajan antama osanumero, esitettävä piirustus, josta käyvät ilmi mitat ja sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet, sekä esitettävä tämän säännön kohtaan 5.8 liittyvä virallinen testausseloste.

| 2.2.3 | näytteitä seuraavasti:






  2.2.3.1 | Kun kyseessä on ajovalaisimen hyväksyntä, kustakin ajovalaisintyypistä on toimitettava kaksi näytettä, joista toinen on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon vasemmalle ja toinen oikealle puolelle ja jotka on varustettu vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Lisäksi on toimitettava yksi kutakin käytettävää tyyppiä edustava virranrajoitin.
  Kun kyseessä on sellaisen hajavalaisinjärjestelmän hyväksyntä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 perusteella, on toimitettava järjestelmästä kaksi näytettä, jotka sisältävät valogeneraattorin sekä yhden kutakin käytettävää tyyppiä edustavan virranrajoittimen. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

näytteitä seuraavasti:

2.2.3.1

Kun kyseessä on ajovalaisimen hyväksyntä, kustakin ajovalaisintyypistä on toimitettava kaksi näytettä, joista toinen on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvon vasemmalle ja toinen oikealle puolelle ja jotka on varustettu vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Lisäksi on toimitettava yksi kutakin käytettävää tyyppiä edustava virranrajoitin.

Kun kyseessä on sellaisen hajavalaisinjärjestelmän hyväksyntä, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 perusteella, on toimitettava järjestelmästä kaksi näytettä, jotka sisältävät valogeneraattorin sekä yhden kutakin käytettävää tyyppiä edustavan virranrajoittimen.

| 2.2.4 | Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten:






  2.2.4.1 | 14 linssiä,






  2.2.4.1.1 | joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 × 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 × 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm). |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

Linssien valmistuksessa käytetyn muovimateriaalin testaamista varten:

2.2.4.1

14 linssiä,

2.2.4.1.1

joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 × 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 × 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm).

| 2.2.4.1.2 | Kunkin tällaisen linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä. |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

Kunkin tällaisen linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä.

| 2.2.4.2 | heijastin, johon linssit voidaan asentaa valmistajan ohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

2.2.4.2

heijastin, johon linssit voidaan asentaa valmistajan ohjeiden mukaan.

| 2.2.5 | Muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi kaasupurkausvalonlähteiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman UV-säteilyn siedon osalta:






  2.2.5.1 | yksi näyte kustakin ajovalaisimessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi ajovalaisinnäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa. |
| --- | --- | --- |

2.2.5

Muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi kaasupurkausvalonlähteiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman UV-säteilyn siedon osalta:

2.2.5.1

yksi näyte kustakin ajovalaisimessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi ajovalaisinnäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa.

| 2.2.5.2 | Valaisimen sisällä käytettävien materiaalien UV-siedon testaaminen ei ole välttämätöntä,






  2.2.5.2.1 | jos käytetään säännön nro 99 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia kaasupurkausvalonlähteitä tai |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

Valaisimen sisällä käytettävien materiaalien UV-siedon testaaminen ei ole välttämätöntä,

2.2.5.2.1

jos käytetään säännön nro 99 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia kaasupurkausvalonlähteitä tai

| 2.2.5.2.2 | jos asianomaiset ajovalaisimen osat suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuodattimilla tai |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

jos asianomaiset ajovalaisimen osat suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuodattimilla tai

| 2.2.5.2.3 | jos käytetään tämän säännön liitteessä 11 esitetyn mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia LED-moduuleja. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3

jos käytetään tämän säännön liitteessä 11 esitetyn mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia LED-moduuleja.

| 2.3 | Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, on toimitettava kymmenen näytettä materiaaleista, joista valojohdin ja muut järjestelmän optiset osat on valmistettu, sekä niihin liittyvistä mahdollisista suojapinnoitteista tai suojuksista. |
| --- | --- |

2.3

Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, on toimitettava kymmenen näytettä materiaaleista, joista valojohdin ja muut järjestelmän optiset osat on valmistettu, sekä niihin liittyvistä mahdollisista suojapinnoitteista tai suojuksista.

| 2.4 | Jos linssin, tai hajavalaisinjärjestelmien osalta järjestelmän optisten osien, ja mahdollisten pinnoitteiden tai suojusten materiaalit on jo testattu, materiaalinäytteiden mukana on toimitettava materiaalien ominaisuuksia koskeva testausseloste. |
| --- | --- |

2.4

Jos linssin, tai hajavalaisinjärjestelmien osalta järjestelmän optisten osien, ja mahdollisten pinnoitteiden tai suojusten materiaalit on jo testattu, materiaalinäytteiden mukana on toimitettava materiaalien ominaisuuksia koskeva testausseloste.

3.   MERKINNÄT

| 3.1 | Hyväksyttäväksi toimitetuissa ajovalaisimissa tai hajavalaisinjärjestelmissä on oltava pysyvästi linssiin merkittynä hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

3.1

Hyväksyttäväksi toimitetuissa ajovalaisimissa tai hajavalaisinjärjestelmissä on oltava pysyvästi linssiin merkittynä hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

| 3.2 | Valaisimien linssissä ja päärungossa (3) on oltava riittävän kokoiset tilat kohdassa 4 tarkoitetulle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Nämä tilat on osoitettava kohdassa 2.2.1 tarkoitetuissa piirustuksissa. |
| --- | --- |

3.2

Valaisimien linssissä ja päärungossa (3) on oltava riittävän kokoiset tilat kohdassa 4 tarkoitetulle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Nämä tilat on osoitettava kohdassa 2.2.1 tarkoitetuissa piirustuksissa.

| 3.3 | Ajovalaisimissa, jotka on tarkoitettu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava merkinnät, jotka osoittavat optisen yksikön kaksi asentoa ajoneuvossa tai kaasupurkausvalonlähteen kaksi asentoa heijastimessa. Oikeanpuoleisen liikenteen asento merkitään tunnuksella R/D ja vasemmanpuoleisen liikenteen asento tunnuksella L/G. |
| --- | --- |

3.3

Ajovalaisimissa, jotka on tarkoitettu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava merkinnät, jotka osoittavat optisen yksikön kaksi asentoa ajoneuvossa tai kaasupurkausvalonlähteen kaksi asentoa heijastimessa. Oikeanpuoleisen liikenteen asento merkitään tunnuksella R/D ja vasemmanpuoleisen liikenteen asento tunnuksella L/G.

| 3.4 | Kaikissa valaisimissa voi olla merkittynä vertailukeskipiste valoa säteilevään pintaan liitteen 6 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

Kaikissa valaisimissa voi olla merkittynä vertailukeskipiste valoa säteilevään pintaan liitteen 6 mukaisesti.

| 3.5 | Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmän valogeneraattori, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, valogeneraattoriin on oltava merkittynä sen valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki sekä kohdassa 2.2.2 tarkoitettu osanumero. |
| --- | --- |

3.5

Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmän valogeneraattori, jossa käytetään ei-vaihdettavaa kaasupurkausvalonlähdettä, jota ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, valogeneraattoriin on oltava merkittynä sen valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki sekä kohdassa 2.2.2 tarkoitettu osanumero.

| 3.6 | Valaisimiin, joissa käytetään LED-moduuleita, on oltava merkittynä nimellisjännite, nimellisvirta ja valonlähdemoduulin tunnistuskoodi. |
| --- | --- |

3.6

Valaisimiin, joissa käytetään LED-moduuleita, on oltava merkittynä nimellisjännite, nimellisvirta ja valonlähdemoduulin tunnistuskoodi.

| 3.7 | Hyväksyttävän valaisimen mukana toimitetuissa LED-moduuleissa on oltava






  3.7.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla, |
| --- | --- | --- |

3.7

Hyväksyttävän valaisimen mukana toimitetuissa LED-moduuleissa on oltava

3.7.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla,

| 3.7.2 | moduulin tunnistuskoodi merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.
  Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta moduuli) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

3.7.2

moduulin tunnistuskoodi merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.

Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta moduuli) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan.

| 3.8 | Jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätimellä, joka ei ole osana LED-moduulia, säätimeen on merkittävä sen oma tunnistuskoodi sekä nimellistulojännite ja -virta. |
| --- | --- |

3.8

Jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätimellä, joka ei ole osana LED-moduulia, säätimeen on merkittävä sen oma tunnistuskoodi sekä nimellistulojännite ja -virta.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Yleistä

| 4.1.1 | Jos ajovalaisintyypin kaikki kohdan 2 mukaisesti hyväksyntää varten toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään. |
| --- | --- |

4.1.1

Jos ajovalaisintyypin kaikki kohdan 2 mukaisesti hyväksyntää varten toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

| 4.1.2 | Tämän säännön vaatimukset täyttäviä ajovalaisimia voidaan ryhmitellä, yhdistää tai rakenteellisesti yhdistää minkä tahansa muun valaisu- tai merkkivalotoiminnon kanssa edellyttäen, että eri valaisutoimintojen ominaisuudet eivät huonone. |
| --- | --- |

4.1.2

Tämän säännön vaatimukset täyttäviä ajovalaisimia voidaan ryhmitellä, yhdistää tai rakenteellisesti yhdistää minkä tahansa muun valaisu- tai merkkivalotoiminnon kanssa edellyttäen, että eri valaisutoimintojen ominaisuudet eivät huonone.

| 4.1.3 | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen hyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää edellyttäen, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista täyttää sitä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

4.1.3

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen hyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää edellyttäen, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista täyttää sitä koskevat vaatimukset.

| 4.1.4 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (nyt 01) ilmoittavat muutossarjalle annetun, sääntöön tehtyjä viimeisimpiä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ajovalaisintyypille. Yhteensopivaa paria pidetään kuitenkin yhtenä tyyppinä. |
| --- | --- |

4.1.4

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (nyt 01) ilmoittavat muutossarjalle annetun, sääntöön tehtyjä viimeisimpiä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ajovalaisintyypille. Yhteensopivaa paria pidetään kuitenkin yhtenä tyyppinä.

| 4.1.5 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajovalaisintyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.1.5

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajovalaisintyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.1.6 | Kohdassa 3.1 tarkoitetun merkin lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen ajovalaisimeen on kiinnitettävä kohdissa 4.2 ja 4.3 tarkoitettu hyväksyntämerkki kohdassa 3.2 tarkoitettuihin tiloihin. |
| --- | --- |

4.1.6

Kohdassa 3.1 tarkoitetun merkin lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen ajovalaisimeen on kiinnitettävä kohdissa 4.2 ja 4.3 tarkoitettu hyväksyntämerkki kohdassa 3.2 tarkoitettuihin tiloihin.

4.2   Hyväksyntämerkinnän koostumus

Hyväksyntämerkintä muodostuu seuraavista osista:

| 4.2.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat






  4.2.1.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- | --- |

4.2.1

kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat

4.2.1.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä

| 4.2.1.2 | kohdassa 4.1.4 tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero |
| --- | --- |

4.2.1.2

kohdassa 4.1.4 tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero

| 4.2.2 | seuraavat lisätunnukset:






  4.2.2.1 | ainoastaan vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset täyttävissä ajovalaisimissa vaakasuora nuoli, joka osoittaa ajovalaisimen edestä katsottuna oikealle eli liikennesuunnan puolelle |
| --- | --- | --- |

4.2.2

seuraavat lisätunnukset:

4.2.2.1

ainoastaan vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset täyttävissä ajovalaisimissa vaakasuora nuoli, joka osoittaa ajovalaisimen edestä katsottuna oikealle eli liikennesuunnan puolelle

| 4.2.2.2. | ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset optisen yksikön tai hehkulampun asennon asianmukaisella säädöllä, vaakasuora kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle |
| --- | --- |

4.2.2.2.

ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset optisen yksikön tai hehkulampun asennon asianmukaisella säädöllä, vaakasuora kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle

| 4.2.2.3 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan lähivalon osalta, kirjaintunnus DC |
| --- | --- |

4.2.2.3

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan lähivalon osalta, kirjaintunnus DC

| 4.2.2.4 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan kaukovalon osalta, kirjaintunnus DR |
| --- | --- |

4.2.2.4

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan kaukovalon osalta, kirjaintunnus DR

| 4.2.2.5 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset sekä lähi- että kaukovalon osalta, kirjaintunnus DCR |
| --- | --- |

4.2.2.5

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset sekä lähi- että kaukovalon osalta, kirjaintunnus DCR

| 4.2.2.6 | ajovalaisimissa, joissa on muovilinssi, kirjaintunnus PL, joka on merkittävä kohdissa 4.2.2.3–4.2.2.5 tarkoitettujen tunnusten lähelle |
| --- | --- |

4.2.2.6

ajovalaisimissa, joissa on muovilinssi, kirjaintunnus PL, joka on merkittävä kohdissa 4.2.2.3–4.2.2.5 tarkoitettujen tunnusten lähelle

| 4.2.2.7 | ajovalaisimissa, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset kaukovalon osalta, enimmäisvalovoima ilmaistuna kohdassa 6.3.3.2 määritellyllä viitemerkillä, joka sijaitsee lähellä E-kirjaimen sisältävää ympyrää.
  Rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien osalta on ilmoitettava kaukovalon yhteenlaskettu enimmäisvalovoima edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.2.7

ajovalaisimissa, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset kaukovalon osalta, enimmäisvalovoima ilmaistuna kohdassa 6.3.3.2 määritellyllä viitemerkillä, joka sijaitsee lähellä E-kirjaimen sisältävää ympyrää.

Rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien osalta on ilmoitettava kaukovalon yhteenlaskettu enimmäisvalovoima edellä esitetyn mukaisesti.

| 4.2.2.8 | Hajavalaisinjärjestelmien osalta korvataan kohdissa 4.2.2.3, 4.2.2.4 ja 4.2.2.5 tarkoitettu D-kirjain kirjainyhdistelmällä DLS käyttäen samoja kriteereitä. |
| --- | --- |

4.2.2.8

Hajavalaisinjärjestelmien osalta korvataan kohdissa 4.2.2.3, 4.2.2.4 ja 4.2.2.5 tarkoitettu D-kirjain kirjainyhdistelmällä DLS käyttäen samoja kriteereitä.

| 4.2.3 | Hyväksyntätodistuksissa ja tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa on aina annettava tiedot liitteessä 4 olevan kohdan 1.1.1.1 mukaisen testausmenettelyn kuluessa käytetystä asiaankuuluvasta toimintamuodosta ja liitteessä 4 olevan kohdan 1.1.1.2 mukaisista sallituista jännitteistä.
  Laite on merkittävä tapauksen mukaan seuraavasti:






  4.2.3.1 | Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu siten, että lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti muun valaisutoiminnon kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Hyväksyntätodistuksissa ja tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa on aina annettava tiedot liitteessä 4 olevan kohdan 1.1.1.1 mukaisen testausmenettelyn kuluessa käytetystä asiaankuuluvasta toimintamuodosta ja liitteessä 4 olevan kohdan 1.1.1.2 mukaisista sallituista jännitteistä.

Laite on merkittävä tapauksen mukaan seuraavasti:

4.2.3.1

Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu siten, että lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti muun valaisutoiminnon kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/).

| 4.2.3.2 | Kohdan 4.2.3.1 vaatimusta ei sovelleta sellaisiin tämän säännön vaatimukset täyttäviin ajovalaisimiin, joissa lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Kohdan 4.2.3.1 vaatimusta ei sovelleta sellaisiin tämän säännön vaatimukset täyttäviin ajovalaisimiin, joissa lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde.

| 4.2.4 | Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan, viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset sisältävän muutossarjan järjestysnumeron, ja vaadittu nuoli (tarvittaessa) voidaan merkitä edellä lueteltujen lisätunnusten lähelle. |
| --- | --- |

4.2.4

Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä, jotka ilmoittavat hyväksynnän myöntämishetkellä voimassa olevan, viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset sisältävän muutossarjan järjestysnumeron, ja vaadittu nuoli (tarvittaessa) voidaan merkitä edellä lueteltujen lisätunnusten lähelle.

| 4.2.5 | Kohdissa 4.2.1–4.2.3 tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa ajovalaisimen (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään) sisä- tai ulkopuoliseen osaan, jota ei voida irrottaa ajovalaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa ulkolinssi on kiinteä osa valojohdinta, tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos hyväksyntämerkintä on ainakin valogeneraattorissa sekä valojohtimessa tai sen suojakuoressa. Merkintöjen on kuitenkin aina oltava näkyvissä, kun ajovalaisin tai järjestelmä on asennettuna ajoneuvoon tai kun jokin liikkuva osa, kuten konepelti, on avattuna. |
| --- | --- |

4.2.5

Kohdissa 4.2.1–4.2.3 tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa ajovalaisimen (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään) sisä- tai ulkopuoliseen osaan, jota ei voida irrottaa ajovalaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, jossa ulkolinssi on kiinteä osa valojohdinta, tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos hyväksyntämerkintä on ainakin valogeneraattorissa sekä valojohtimessa tai sen suojakuoressa. Merkintöjen on kuitenkin aina oltava näkyvissä, kun ajovalaisin tai järjestelmä on asennettuna ajoneuvoon tai kun jokin liikkuva osa, kuten konepelti, on avattuna.

4.3   Hyväksyntämerkin sijoittelu

4.3.1   Erilliset valaisimet

Tämän säännön liitteen 2 kuvissa 1–9 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkin ja edellä mainittujen lisätunnusten sijoittelusta.

4.3.2   Ryhmitetyt, yhdistetyt ja rakenteellisesti toisiinsa yhdistetyt valaisimet

| 4.3.2.1 | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa seuraavin edellytyksin:






  4.3.2.1.1 | Se on näkyvissä kohdassa 4.2.5 tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa seuraavin edellytyksin:

4.3.2.1.1

Se on näkyvissä kohdassa 4.2.5 tarkoitetulla tavalla.

| 4.3.2.1.2 | Ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

Ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

| 4.3.2.2 | Kunkin valaisimen tunnus (sen säännön mukaan, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty) ja viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset sisältävän muutossarjan järjestysnumero hyväksynnän myöntämishetkellä sekä tarvittaessa vaadittu nuoli on merkittävä






  4.3.2.2.1 | joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Kunkin valaisimen tunnus (sen säännön mukaan, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty) ja viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset sisältävän muutossarjan järjestysnumero hyväksynnän myöntämishetkellä sekä tarvittaessa vaadittu nuoli on merkittävä

4.3.2.2.1

joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle

| 4.3.2.2.2 | tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 neljä esimerkkiä, kuva 10). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 neljä esimerkkiä, kuva 10).

| 4.3.2.3 | Edellä tarkoitetun yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Edellä tarkoitetun yhden hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

| 4.3.2.4 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle.

| 4.3.2.5 | Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 10 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkkien järjestelyistä edellä mainittujen lisätunnusten kanssa. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 10 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkkien järjestelyistä edellä mainittujen lisätunnusten kanssa.

4.3.3   Valaisimet, joiden linssejä käytetään erityyppisissä ajovalaisimissa ja jotka on mahdollisesti rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin tai ryhmitetty muiden valaisimien kanssa

Sovelletaan kohdan 4.3.2. määräyksiä.

| 4.3.3.1 | Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungolla tai hajavalaisinjärjestelmässä, vaikka niitä ei voitaisi erottaa linssistä, on kohdassa 3.2 kuvattu tila ja hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungolla tai hajavalaisinjärjestelmässä, vaikka niitä ei voitaisi erottaa linssistä, on kohdassa 3.2 kuvattu tila ja hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille.

| 4.3.3.2 | Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 11 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien järjestelyistä edellä mainitussa tapauksessa. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 11 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien järjestelyistä edellä mainitussa tapauksessa.

4.3.4   Hajavalaisinjärjestelmät

Hajavalaisinjärjestelmien on täytettävä niitä koskevat kohtien 4.3.1–4.3.3.2 vaatimukset sekä kohdan 3.4 vaatimukset.

B.   AJOVALAISIMIA KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET (5)

5.   YLEISET VAATIMUKSET

5.1   Jokaisen näytekappaleen on täytettävä kohtien 6–8 vaatimukset.

5.2   Ajovalaisimien on oltava siten valmistettuja, että ne säilyttävät niille asetetut fotometriset ominaisuudet ja pysyvät tavanomaisessa käytössä hyvässä toimintakunnossa niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

5.2.1   Ajovalaisimet on varustettava laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvoissa siten, että valaisimet täyttävät niitä koskevat määräykset. Kyseistä laitetta ei tarvitse asentaa yksiköihin, joissa heijastinta ja valoa hajottavaa linssiä ei voida erottaa toisistaan, jos kyseisiä yksiköitä käytetään ainoastaan ajoneuvoissa, joissa ajovalaisimia voidaan säätää muulla tavoin.

Jos pääasiallisen lähivalon tuottava ajovalaisin ja kaukovalon tuottava ajovalaisin, jotka kumpikin on varustettu omalla valonlähteellä, asennetaan niin, että ne muodostavat yhden yksikön, säätölaitteella on voitava asianmukaisesti säätää kumpaakin optista järjestelmää erikseen. Vaatimus koskee myös ajovalaisimia, jotka tuottavat etusumuvalon ja ajovalon tai pääasiallisen lähivalon ja etusumuvalon taikka nämä kaikki kolme valoa.

5.2.2   Näitä vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta ajovalaisinyhdistelmiin, joiden heijastimet eivät ole jaettavissa ajovalaisimittain. Tämäntyyppisiin yhdistelmiin sovelletaan tämän säännön kohdan 6.3 vaatimuksia.

5.3   Ajovalaisimet, jotka on suunniteltu täyttämään sekä oikean- että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, voidaan mukauttaa tietynpuoleista liikennettä varten joko asianmukaisella alkusäädöllä, kun ajovalaisimet asennetaan ajoneuvoon, tai käyttäjän suorittamalla säädöllä. Tämä alkusäätö tai käyttäjän suorittama säätö voi tapahtua joko siten, että optinen yksikkö asennetaan tiettyyn kulmaan ajoneuvossa, tai siten, että valonlähteet asennetaan tiettyyn kulmaan optisessa yksikössä. Kaikissa tapauksissa ainoastaan kaksi toisistaan selvästi erotettavaa asentoa saavat olla mahdollisia siten, että toinen asento on tarkoitettu oikeanpuoleiselle ja toinen vasemmanpuoleiselle liikenteelle, eikä rakenne saa mahdollistaa ajovalaisimen tahatonta vaihtamista asennosta toiseen tai ajovalaisimen asettamista väliasentoon. Jos valonlähteelle on olemassa kaksi erilaista asennusasentoa, on osien, jotka kiinnittävät valonlähteen heijastimeen, oltava siten suunniteltuja ja valmistettuja, että kummassakin asennossa valonlähde pysyy paikallaan samalla tarkkuudella, jota vaaditaan niiden ajovalaisimien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ainoastaan vasemman- tai oikeanpuoleisessa liikenteessä. Tämän kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava silmämääräisesti ja tarvittaessa koeasennuksella.

5.4   Valaistusjärjestelyt eri liikenneolosuhteissa

5.4.1   Jos ajovalaisimet on suunniteltu täyttämään ainoastaan joko oikean- tai vasemmanpuoleiselle liikenteelle asetetut vaatimukset, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valaisimet eivät aiheuta haittaa tienkäyttäjille niissä maissa, joissa liikenteen suunta on toinen verrattuna maahan, jota varten ajovalaisin on suunniteltu (6). Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi seuraavat:

| a) | ajovalaisimen ulkolinssin osittainen peittäminen |
| --- | --- |

a)

ajovalaisimen ulkolinssin osittainen peittäminen

| b) | valokeilan siirtäminen alaspäin; vaakasuuntainen liike sallitaan |
| --- | --- |

b)

valokeilan siirtäminen alaspäin; vaakasuuntainen liike sallitaan

| c) | muut toimenpiteet valokeilan asymmetrisen osan poistamiseksi tai pienentämiseksi. |
| --- | --- |

c)

muut toimenpiteet valokeilan asymmetrisen osan poistamiseksi tai pienentämiseksi.

5.4.2   Näiden toimenpiteiden jälkeen ajovalaisimen on täytettävä seuraavat valovoimavaatimukset, kun säätöä ei muuteta alkuperäisen liikennesuunnan mukaisesti:

| 5.4.2.1 | Oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen: | piste 0,86D–1,72L vähintään 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1

Oikeanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu vasemmanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86D–1,72L vähintään 2 500 cd

| | piste 0,57U–3,43R enintään 880 cd. |
| --- | --- |

piste 0,57U–3,43R enintään 880 cd.

| 5.4.2.2 | Vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen: | piste 0,86D–1,72R vähintään 2 500 cd |
| --- | --- | --- |

5.4.2.2

Vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu lähivalo, joka on mukautettu oikeanpuoleiseen liikenteeseen:

piste 0,86D–1,72R vähintään 2 500 cd

| | piste 0,57U–3,43L enintään 880 cd. |
| --- | --- |

piste 0,57U–3,43L enintään 880 cd.

5.5   Kaikkien mekaanisten, sähkömekaanisten tai muiden osien, joita käytetään ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu tuottamaan vuorotellen kaukovalo ja lähivalo tai lähivalo ja/tai kääntyvä kaukovalo (7), on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 5.5.1 | Laite on riittävän luja kestääkseen 50 000 käyttökertaa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos voi






  a) | vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Laite on riittävän luja kestääkseen 50 000 käyttökertaa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos voi

a)

vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten

| b) | luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan vaatimuksen täyttyminen. |
| --- | --- |

b)

luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan vaatimuksen täyttyminen.

| 5.5.2 | Laitteen vikaantuessa valovoima suoran HH yläpuolella ei saa ylittää kohdassa 6.2.6 vahvistettuja lähivalon arvoja. Lisäksi lähivalon ja/tai kääntyvän kaukovalon tuottavan ajovalaisimen valovoiman on oltava vähintään 2 500 cd testauspisteessä 25 V (suora VV, 1,72 D). |
| --- | --- |

5.5.2

Laitteen vikaantuessa valovoima suoran HH yläpuolella ei saa ylittää kohdassa 6.2.6 vahvistettuja lähivalon arvoja. Lisäksi lähivalon ja/tai kääntyvän kaukovalon tuottavan ajovalaisimen valovoiman on oltava vähintään 2 500 cd testauspisteessä 25 V (suora VV, 1,72 D).

| 5.5.3 | Lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä ei saa olla mahdollista, että mekanismi pysähtyisi näiden kahden asennon väliin. |
| --- | --- |

5.5.3

Lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä ei saa olla mahdollista, että mekanismi pysähtyisi näiden kahden asennon väliin.

| 5.5.4 | Käyttäjä ei pysty tavallisin työkaluin muuttamaan liikkuvien osien muotoa tai asentoa. |
| --- | --- |

5.5.4

Käyttäjä ei pysty tavallisin työkaluin muuttamaan liikkuvien osien muotoa tai asentoa.

5.6   Sen varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät kohtuuttomasti muutu, on suoritettava täydentäviä testejä liitteen 4 vaatimusten mukaisesti.

5.7   Muovimateriaalista valmistetut valoa läpäisevät osat on testattava liitteessä 5 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

5.8   Valonlähteiden vaihdettavuus

5.8.1   Kaasupurkausajovalaisimissa tai hajavalaisinjärjestelmissä käytettävien kaasupurkausvalonlähteiden on oltava vaihdettavia ja hyväksytty säännön nro 99 ja sen muutossarjojen mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. Kaasupurkausvalonlähteitä, joita ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, voidaan käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että ne ovat ei-vaihdettava osa valogeneraattoria. Kun kyseessä on hajavalaisinjärjestelmä, valogeneraattori voi kuitenkin olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja, vaikka sen sisältämää valonlähdettä ei olisi hyväksytty.

5.8.2   Jos kaasupurkausajovalaisimessa käytetään lisäksi yhtä tai useampaa hehkulankavalonlähdettä, niiden on oltava hyväksytty säännön nro 37 ja sen muutossarjojen mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä, edellyttäen, että säännössä nro 37 ja sen voimassa olevissa muutossarjoissa ei aseteta käytölle rajoituksia.

5.8.3   Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että mahdollisen hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoonsa.

5.8.4   Käytettäessä vaihdettavia kaasupurkausvalonlähteitä tai lisänä olevia hehkulankavalonlähteitä, lampun kannan on mitoituksen osalta vastattava IEC:n julkaisun 60061 tietolomakkeella esitettyjä ominaisuuksia käytettyjen valonlähteiden luokkien mukaisesti. Valonlähteen on asetuttava helposti ajovalaisimeen.

5.9   Hajavalaisinjärjestelmissä käytettävien ei-vaihdettavien kaasupurkausvalonlähteiden, joita ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset (jotka vastaavat kaasupurkausvalonlähteiden hyväksyntää koskevia säännössä nro 99 vahvistettuja vaatimuksia):

| 5.9.1 | syttyminen, valotehon nousu ja uudelleensytytys kuumana säännössä nro 99 olevan kohdan 3.6 mukaisesti |
| --- | --- |

5.9.1

syttyminen, valotehon nousu ja uudelleensytytys kuumana säännössä nro 99 olevan kohdan 3.6 mukaisesti

| 5.9.2 | väri säännössä nro 99 olevan kohdan 3.9 mukaisesti; värin on oltava valkoinen |
| --- | --- |

5.9.2

väri säännössä nro 99 olevan kohdan 3.9 mukaisesti; värin on oltava valkoinen

| 5.9.3 | UV-säteily säännössä nro 99 olevan kohdan 3.10 mukaisesti, jos niin on ilmoitettu hyväksyntähakemuksessa (kohta 2.2.2). |
| --- | --- |

5.9.3

UV-säteily säännössä nro 99 olevan kohdan 3.10 mukaisesti, jos niin on ilmoitettu hyväksyntähakemuksessa (kohta 2.2.2).

5.10   Ajovalaisin tai virranrajoitin ei saa tuottaa säteily- tai siirtojohtohäiriöitä, jotka voisivat aiheuttaa vikatoimintoja ajoneuvon muissa sähköjärjestelmissä (8).

5.11   Testauksesta vastaava laitos voi tarvittaessa pyytää valmistajalta testausta varten lisää näytteitä, testausvälineitä (testipenkkejä) tai erityisiä tehonlähteitä.

5.12   Testaus on suoritettava noudattaen valmistajan kiinnitysohjeita.

5.13   LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen ja LED-moduulien itsensä on oltava tämän säännön liitteessä 11 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava.

6.   VALAISTUS

6.1   Yleiset määräykset

6.1.1   Ajovalaisimien tai hajavalaisinjärjestelmien on oltava sellaisia, että sopivalla kaasupurkausvalonlähteellä varustettuna ne antavat lähivalolla riittävän valaistuksen ilman häikäisyä ja kaukovalolla hyvän valaistuksen.

6.1.2   Ajovalaisimen tuottama valovoima mitataan 25 m:n etäisyydeltä käyttäen valokennoa, jonka tehoalue on sivuiltaan 65 mm:n kokoisen neliön sisällä. Piste HV on pystysuoran napa-akselin sisältävän koordinaatiston keskipiste. Linja h kulkee vaakasuorassa pisteen HV kautta (ks. tämän säännön liite 3).

6.1.3   Ajovalaisimen tai hajavalaisinjärjestelmän katsotaan täyttävän vaatimukset, jos tässä kohdassa 6 vahvistetut fotometriset vaatimukset täyttyvät yhdellä valonlähteellä, jota on vanhennettu vähintään 15 syklin ajan säännön nro 99 liitteessä 4 olevan kohdan 4 mukaisesti.

Jos kaasupurkausvalonlähde on hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, sen on oltava vakiovalonlähde ja sen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä nimellisvalovirrasta. Mitatut valovoimat on tällöin korjattava vastaavasti.

Edellä tarkoitettu korjaus ei koske hajavalaisinjärjestelmiä, joissa käytetään ei-vaihdettavia kaasupurkausvalonlähteitä, eikä ajovalaisimia, joissa käytetään kokonaan tai osittain integroituja virranrajoittimia.

Jos kaasupurkausvalonlähdettä ei ole hyväksytty säännön nro 99 mukaisesti, sen on oltava sarjavalmisteinen ei-vaihdettava valonlähde.

6.1.4   Mitat, jotka määrittelevät vakiokaasupurkauslampun sisällä olevan valokaaren paikan, esitetään säännön nro 99 vastaavassa tietolomakkeessa.

6.1.5   Fotometrinen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän säännön kohdan 6.2.6 tai 6.3 mukaisesti. Tämä koskee myös valorajaa välillä 3R ja 3L (valorajan värin mittausmenetelmä on valmisteltavana).

6.1.6   Kaasupurkausvalonlähteillä varustettujen ajovalaisimien lähettämän valon värin on oltava valkoinen.

6.1.7   Neljän sekunnin kuluttua siitä, kun kaasupurkausvalonlähteellä varustettu ajovalaisin, jossa virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteeseen ja jota ei ole käytetty ainakaan 30 minuuttiin, sytytetään,

| 6.1.7.1 | ajovalaisimella, joka tuottaa vain kaukovaloa, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV |
| --- | --- |

6.1.7.1

ajovalaisimella, joka tuottaa vain kaukovaloa, on saavutettava vähintään 37 500 cd:n valovoima pisteessä HV

| 6.1.7.2 | ajovalaisimilla, jotka tuottavat vain lähivaloa tai vuorotellen sekä lähi- että kaukovaloa tämän säännön kohdan 5.4 mukaisesti, on saavutettava vähintään 6 250 cd:n valovoima pisteessä 50 V. |
| --- | --- |

6.1.7.2

ajovalaisimilla, jotka tuottavat vain lähivaloa tai vuorotellen sekä lähi- että kaukovaloa tämän säännön kohdan 5.4 mukaisesti, on saavutettava vähintään 6 250 cd:n valovoima pisteessä 50 V.

| 6.1.7.3 | Molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi. |
| --- | --- |

6.1.7.3

Molemmissa tapauksissa tehonlähteen on oltava riittävä tarvittavan virtaimpulssin tuottamiseksi.

6.2   Lähivaloja koskevat vaatimukset

6.2.1   Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen valovoiman jakaumassa on oltava valoraja (ks. kuva 1), jonka avulla ajovalaisin voidaan säätää asianmukaisesti fotometrisiä mittauksia ja ajoneuvoon asennettujen valaisimien suuntausta varten.

Valorajan osat:

| a) | oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  i) | suora vaakaosa vasemmalla |
| --- | --- | --- |

a)

oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

i)

suora vaakaosa vasemmalla

| ii) | taive ja kohoava osa oikealla |
| --- | --- |

ii)

taive ja kohoava osa oikealla

| b) | vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:






  i) | suora vaakaosa oikealla |
| --- | --- | --- |

b)

vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettu valo:

i)

suora vaakaosa oikealla

| ii) | taive ja kohoava osa vasemmalla. |
| --- | --- |

ii)

taive ja kohoava osa vasemmalla.

Kummassakin tapauksessa taipeen ja kohoavan osan reunan on oltava terävä.

6.2.2   Ajovalaisin on suunnattava silmämääräisesti valorajan avulla seuraavasti (ks. kuva 1): Suuntaus tehdään käyttämällä pystysuuntaista mittaustasoa, joka sijoitetaan 10 tai 25 metrin etäisyydelle (liitteen 1 kohdan 9 mukaisesti) ajovalaisimen eteen suorakulmaisesti akseliin HV nähden, kuten tämän säännön liitteessä 3 esitetään. Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella vähintään 5 asteen alueella suoran VV molemmilla puolilla.

6.2.2.1   Pystysuuntaus: Valorajan vaakaosaa siirretään ylöspäin suoran B alapuolelta nimellisasentoonsa, joka on 1 prosentti (25 cm) suoran HH alapuolella.

Kuva 1

Image

Huomautus: Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat.

6.2.2.2   Vaakasuuntaus: Valorajan taivetta ja kohoavaa osaa siirretään seuraavasti:

| | kun kyseessä on oikeanpuoleinen liikenne, oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu niin, että






  a) | suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A vasemmalle puolelle, ja |
| --- | --- | --- |

kun kyseessä on oikeanpuoleinen liikenne, oikealta vasemmalle siten, että valoraja asettuu niin, että

a)

suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A vasemmalle puolelle, ja

| b) | suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A, ja |
| --- | --- |

b)

suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A, ja

| c) | taive asettuu pääosin ± 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle suorasta VV. |
| --- | --- |

c)

taive asettuu pääosin ± 0,5 astetta vasemmalle tai oikealle suorasta VV.

Tai

| | kun kyseessä on vasemmanpuoleinen liikenne, vasemmalta oikealle siten, että valoraja asettuu niin, että






  a) | suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A oikealle puolelle, ja |
| --- | --- | --- |

kun kyseessä on vasemmanpuoleinen liikenne, vasemmalta oikealle siten, että valoraja asettuu niin, että

a)

suoran 0,2 D yläpuolella sen kohoava osa ei ulotu suoran A oikealle puolelle, ja

| b) | suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A, ja |
| --- | --- |

b)

suoralla 0,2 D tai sen alapuolella sen kohoava osa leikkaa suoran A, ja

| c) | taive asettuu pääosin suoralle VV. |
| --- | --- |

c)

taive asettuu pääosin suoralle VV.

6.2.2.3   Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä kohdissa 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia ei siirretä

| | vaakasuunnassa suoralta A enempää kuin






  a) | 0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle oikeanpuoleisen liikenteen osalta tai |
| --- | --- | --- |

vaakasuunnassa suoralta A enempää kuin

a)

0,5° vasemmalle tai 0,75° oikealle oikeanpuoleisen liikenteen osalta tai

| b) | 0,5° oikealle tai 0,75° vasemmalle vasemmanpuoleisen liikenteen osalta eikä |
| --- | --- |

b)

0,5° oikealle tai 0,75° vasemmalle vasemmanpuoleisen liikenteen osalta eikä

| | pystysuunnassa enempää kuin 0,25° ylös tai alas suoralta B. |
| --- | --- |

pystysuunnassa enempää kuin 0,25° ylös tai alas suoralta B.

6.2.2.4   Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti kohdassa 6.2.2.3 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 10 kohdissa 2 ja 3 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pysty- ja vaakasuunnassa.

6.2.3   Näin suunnattuna ajovalaisimen on täytettävä vain kohdissa 6.2.4 ja 6.2.5 esitetyt vaatimukset, jos sille haetaan hyväksyntää yksinomaan lähivalona. Jos valaisin on tarkoitettu käytettäväksi sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen, sen on täytettävä kohdissa 6.2.4–6.2.6 esitetyt vaatimukset.

6.2.4   Kussakin lähivalon ajovalaisimessa on sallittua käyttää vain yhtä kaasupurkausvalonlähdettä. Enintään kahta lisävalonlähdettä voidaan käyttää seuraavasti:

6.2.4.1   Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan lisäksi käyttää yhtä säännön nro 37 mukaista valonlähdettä tai yhtä tai useampaa LED-moduulia kääntyvän valon tuottamista varten.

6.2.4.2   Lähivaloa tuottavan ajovalaisimen sisällä voidaan lisäksi käyttää yhtä säännön nro 37 mukaista valonlähdettä ja/tai yhtä tai useampaa LED-moduulia infrapunasäteilyn tuottamista varten. Nämä valonlähteet saavat olla toiminnassa vain samanaikaisesti kaasupurkausvalonlähteen kanssa. Jos kaasupurkausvalonlähde vikaantuu, lisävalonlähteen ja/tai LED-lisämoduulien on automaattisesti kytkeydyttävä pois päältä.

6.2.4.3   Jos lisävalonlähde tai LED-lisämoduuli vikaantuu, ajovalaisimen on edelleen täytettävä lähivaloa koskevat vaatimukset.

6.2.4.4   Valonlähteiden mukaiset mittausvaatimukset

| 6.2.4.4.1 | Kaasupurkausvalonlähde:
  Virranrajoittimeen syötetty jännite on joko 13,2 ± 0,1 V 12 voltin järjestelmien tapauksessa tai muu määrätty jännite (ks. liite 7). |
| --- | --- |

6.2.4.4.1

Kaasupurkausvalonlähde:

Virranrajoittimeen syötetty jännite on joko 13,2 ± 0,1 V 12 voltin järjestelmien tapauksessa tai muu määrätty jännite (ks. liite 7).

| 6.2.4.4.2 | Säännön nro 37 mukainen hehkulankavalonlähde:
  Valaisin on testattava värittömällä vakiohehkulampulla (vertailuhehkulampulla), joka on suunniteltu 12 V:n nimellisjännitteelle. Tarkastuksen aikana hehkulampun napojen jännitettä säädetään niin, että saavutetaan asiaa koskevassa säännön N:o 37 tietolomakkeessa ilmoitetun mukainen vertailuvalovirta 13,2 voltin jännitteellä. |
| --- | --- |

6.2.4.4.2

Säännön nro 37 mukainen hehkulankavalonlähde:

Valaisin on testattava värittömällä vakiohehkulampulla (vertailuhehkulampulla), joka on suunniteltu 12 V:n nimellisjännitteelle. Tarkastuksen aikana hehkulampun napojen jännitettä säädetään niin, että saavutetaan asiaa koskevassa säännön N:o 37 tietolomakkeessa ilmoitetun mukainen vertailuvalovirta 13,2 voltin jännitteellä.

| 6.2.4.4.3 | LED-moduulit:
  Valaisin testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2.4.4.3

LED-moduulit:

Valaisin testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

6.2.5   Kun sytyttämisestä on kulunut yli 10 minuuttia, valovoimien on seuraavassa taulukossa ja liitteen 3 kuvassa B tarkoitetuissa testauspisteissä (tai peilattuna suoran VV suhteen vasemmanpuoleisen liikenteen tapauksessa) täytettävä seuraavat vaatimukset:

| Piste tai segmentti | Nimi (10) | Valovoima (cd) | Vaakakulma (astetta) | Pystykulma (astetta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Max | Min |
| Kaikki pisteet alueella A
  (seuraavien koordinaattien rajaama – astetta)












  8L | 8L | 8R | 8R | 6R | 1,5R | V–V | 4L |
| 1U | 4U | 4U | 2U | 1,5U | 1,5U | H–H | H–H |

Piste tai segmentti

Nimi (10)

Valovoima (cd)

Vaakakulma (astetta)

Pystykulma (astetta)

Max

Min

Kaikki pisteet alueella A

(seuraavien koordinaattien rajaama – astetta)

8L

8L

8R

8R

6R

1,5R

V–V

4L

1U

4U

4U

2U

1,5U

1,5U

H–H

H–H

625

2

B 50 L

350

3,43 L

0,57 U

3

75 R

12 500

1,15 R

0,57 D

4

50 L

18 480

3,43 L

0,86 D

5

25 L1

18 800

3,43 L

1,72 D

6

50 V

7 500

0

0,86 D

7

50 R

12 500

1,72 R

0,86 D

8

25 L2

2 500

9 L

1,72 D

9

25 R1

2 500

9 R

1,72 D

10

25 L3

1 250

15 L

1,72 D

11

25 R2

1 250

15 R

1,72 D

12

15 L

625

20 L

2,86 D

13

15 R

625

20 R

2,86 D

14

(9)

8 L

4 U

15

(9)

0

4 U

16

(9)

8 R

4 U

17

(9)

4 L

2 U

18

(9)

0

2 U

19

(9)

4 R

2 U

20

65

8 R

0

21

125

4 L

0

A–B

Segmentti I

3 750

5,15 L – 5,15 R

0,86 D

C–D

1 750

2,5 R

1 U

E–F

Segmentti III ja alapuolella

12 500

9,37 L – 8,53 R

4,29 D

E max R

43 800

Suoran VV oikealla puolella

Yli

1,72 D

E max L

31 300

Suoran VV vasemmalla puolella

Huomautus: Taulukon merkintöjen selitykset:

| | Kirjain L osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV vasemmalla puolella. |
| --- | --- |

Kirjain L osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV vasemmalla puolella.

| | Kirjain R osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV oikealla puolella. |
| --- | --- |

Kirjain R osoittaa, että piste tai segmentti on suoran VV oikealla puolella.

| | Kirjain U osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH yläpuolella. |
| --- | --- |

Kirjain U osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH yläpuolella.

| | Kirjain D osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH alapuolella. |
| --- | --- |

Kirjain D osoittaa, että piste tai segmentti on suoran HH alapuolella.

6.2.6   Kohdan 6.2.5 vaatimuksia sovelletaan myös ajovalaisimiin, jotka on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa ja/tai joissa on kohdassa 6.2.4.2 tarkoitettu lisävalonlähde tai LED-lisämoduuleja. Jos ajovalaisin on tarkoitettu tuottamaan kääntyvää valoa, suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että valokeilan akselia siirretään pystysuunnassa korkeintaan 0,2 astetta.

6.2.6.1   Jos kääntyvä valo saadaan aikaan

| 6.2.6.1.1 | kääntämällä lähivaloa tai siirtämällä valorajan taivetta vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä sen jälkeen, kun ajovalaisinasennelma on kokonaisuudessaan suunnattu uudelleen vaakasuunnassa esimerkiksi goniometrin avulla; |
| --- | --- |

6.2.6.1.1

kääntämällä lähivaloa tai siirtämällä valorajan taivetta vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä sen jälkeen, kun ajovalaisinasennelma on kokonaisuudessaan suunnattu uudelleen vaakasuunnassa esimerkiksi goniometrin avulla;

| 6.2.6.1.2 | siirtämällä yhtä tai useampaa ajovalaisimen optista osaa ilman, että valorajan taive siirtyy vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä näiden osien ollessa äärimmäisessä toiminta-asennossaan; |
| --- | --- |

6.2.6.1.2

siirtämällä yhtä tai useampaa ajovalaisimen optista osaa ilman, että valorajan taive siirtyy vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä näiden osien ollessa äärimmäisessä toiminta-asennossaan;

| 6.2.6.1.3 | lisävalonlähteen tai yhden tai useamman LED-lisämoduulin avulla niin, että valorajan taive ei siirry vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä lisävalolähde tai LED-lisämoduulit aktivoituina. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3

lisävalonlähteen tai yhden tai useamman LED-lisämoduulin avulla niin, että valorajan taive ei siirry vaakasuunnassa, mittaukset on tehtävä lisävalolähde tai LED-lisämoduulit aktivoituina.

6.3   Kaukovaloja koskevat vaatimukset

6.3.1   Jos ajovalaisin on suunniteltu tuottamaan kaukovalo ja lähivalo, kaukovalon valovoima mittaustasolla on mitattava ajovalaisimen ollessa samalla tavoin suunnattu kuin kohdassa 6.2.5 tarkoitetuissa mittauksissa. Jos ajovalaisin tuottaa ainoastaan kaukovaloa, se on säädettävä siten, että suurimman valovoiman alue keskitetään suorien HH ja VV leikkauspisteeseen. Tällaisen ajovalaisimen on täytettävä vain kohdassa 6.3 tarkoitetut vaatimukset. Testausjännitteet ovat samat kuin kohdassa 6.2.4.4.

6.3.2   Ajovalon tuottamiseksi voidaan käyttää useita valonlähteitä. Nämä valonlähteet on lueteltu säännössä nro 37 (hehkulamppuja on käytettävä niiden vertailuvalovirralla) tai säännössä nro 99. Lisäksi ne voivat olla LED-moduuleja. Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useampaa kuin yhtä valonlähdettä, valonlähteitä on käytettävä samanaikaisesti, kun määritetään suurin valovoima (IM).

On myös mahdollista, että osaa näiden valonlähteiden tuottamasta ajovalosta käytetään yksinomaan lyhyiden valomerkkien antamiseksi (esimerkiksi ohitettaessa) hakijan ilmoituksen mukaisesti. Tästä on mainittava asianomaisessa piirustuksessa ja ilmoituslomakkeessa.

6.3.3   Ajovalon valovoiman jakauman on täytettävä seuraavat vaatimukset (vrt. liitteen 3 kuva C ja seuraava taulukko).

| Testauspiste | Kulmakoordinaatit
  (astetta) | Vaadittava valovoima
  (cd) |
| --- | --- | --- |
| | | Min. |
| H-5L | 0,0, 5,0 L | 6 250 |
| H-2,5L | 0,0, 2,5 L | 25 000 |
| H-2,5R | 0,0, 2,5 R | 25 000 |
| H-5R | 0,0, 5,0 R | 6 250 |

Testauspiste

Kulmakoordinaatit

(astetta)

Vaadittava valovoima

(cd)

Min.

H-5L

0,0, 5,0 L

6 250

H-2,5L

0,0, 2,5 L

25 000

H-2,5R

0,0, 2,5 R

25 000

H-5R

0,0, 5,0 R

6 250

6.3.3.1   Suorien HH ja VV leikkauspisteen HV on sijaittava alueella, jonka rajaa isoluksikäyrä, joka vastaa 80:tä prosenttia enimmäisvalovoimasta. Tämä enimmäisarvo (IM) ei saa olla pienempi kuin 43 800 cd.

6.3.3.2   Enimmäisarvo (IM) ei missään olosuhteissa saa olla suurempi kuin 215 000 cd.

6.3.4   Kohdassa 6.3.3.2 tarkoitettu kyseisen enimmäisvoimakkuuden viitemerkki (I′M) saadaan määrittämällä seuraava suhde:

I′M
  = IM/4 300.

Tämä arvo on pyöristettävä arvoon 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4   Liikutettavia heijastimia koskevat määräykset

6.4.1   Ajovalaisimen on täytettävä kohdan 6.2 tai 6.3 tai molempien fotometriset vaatimukset kaikissa kohdassa 2.1.4 tarkoitetuissa asennoissa.

6.4.2   Suoritetaan lisätestejä, kun heijastinta on kallistettu ylöspäin kohdassa 2.1.4 tarkoitetussa kulmassa tai 2 astetta (sen mukaan kumpi on pienempi) ajovalaisimien suuntauslaitteiden avulla. Tämän jälkeen ajovalaisin suunnataan uudelleen alaspäin (goniometrin avulla), ja fotometristen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa pisteissä:

| Pääasiallinen lähivalo | : | HV ja 75 R (tai 75 L) |
| --- | --- | --- |
| Kaukovalo | : | IM ja piste HV (prosentteina IM:stä) |

Pääasiallinen lähivalo

:

HV ja 75 R (tai 75 L)

Kaukovalo

:

IM ja piste HV (prosentteina IM:stä)

Jos suuntauslaite ei mahdollista portaatonta siirtämistä, valitaan asento, joka on lähinnä 2:ta astetta.

6.4.3   Heijastin siirretään takaisin kohdan 6.2.2 mukaiseen nimellisasentoonsa, ja goniometri asetetaan takaisin alkuasentoonsa. Heijastin kallistetaan pystysuunnassa alaspäin kohdassa 2.1.4 tarkoitetussa kulmassa tai 2 astetta (sen mukaan kumpi on pienempi) ajovalaisimien suuntauslaitteiden avulla. Sitten ajovalaisin suunnataan uudelleen ylöspäin (esimerkiksi goniometrin avulla) ja tarkastetaan samat pisteet kuin kohdassa 6.5.2.

7.   HAITAN JA/TAI HÄIKÄISYN ARVIOINTI

Ajovalaisimien lähivalon aiheuttama haitta on arvioitava (11).

C.   MUUT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

8.   AJOVALAISINTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 8.1 | Kaikista ajovalaisintyyppiin ja virranrajoittimeen tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajovalaisintyypin. Kyseinen hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen






  8.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että ajovalaisin joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

8.1

Kaikista ajovalaisintyyppiin ja virranrajoittimeen tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajovalaisintyypin. Kyseinen hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

8.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että ajovalaisin joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 8.2 | Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille kohdan 4.1.5 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille kohdan 4.1.5 mukaisella menettelyllä.

| 8.3 | Tyyppihyväksynnän laajentamisen myöntävä toimivaltainen viranomainen antaa kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.3

Tyyppihyväksynnän laajentamisen myöntävä toimivaltainen viranomainen antaa kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 9.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajovalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajovalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 6 vaatimukset.

| 9.2 | Tuotantoa on valvottava asianmukaisella tavalla kohdassa 9.1 esitettyjen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

9.2

Tuotantoa on valvottava asianmukaisella tavalla kohdassa 9.1 esitettyjen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi.

| 9.3 | Hyväksynnän haltijan on erityisesti






  9.3.1 | varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä, |
| --- | --- | --- |

9.3

Hyväksynnän haltijan on erityisesti

9.3.1

varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä,

| 9.3.2 | voitava käyttää laitteita, jotka ovat tarpeen kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi, |
| --- | --- |

9.3.2

voitava käyttää laitteita, jotka ovat tarpeen kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi,

| 9.3.3 | varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla hallinnollisen yksikön kanssa sovittavan ajan, |
| --- | --- |

9.3.3

varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla hallinnollisen yksikön kanssa sovittavan ajan,

| 9.3.4 | analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan, |
| --- | --- |

9.3.4

analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan,

| 9.3.5 | varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 8 määrätyt testit, |
| --- | --- |

9.3.5

varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 8 määrätyt testit,

| 9.3.6 | varmistettava, että jos näyte-erä ei vastaa kyseisen testityypin vaatimuksia, otetaan uudet näytteet ja tehdään uusi testi. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

9.3.6

varmistettava, että jos näyte-erä ei vastaa kyseisen testityypin vaatimuksia, otetaan uudet näytteet ja tehdään uusi testi. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet.

| 9.4 | Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät, joita sovelletaan jokaiseen tuotantoyksikköön.






  9.4.1 | Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testiä ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat. |
| --- | --- | --- |

9.4

Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät, joita sovelletaan jokaiseen tuotantoyksikköön.

9.4.1

Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testiä ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat.

| 9.4.2 | Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten mukaisesti. |
| --- | --- |

9.4.2

Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten mukaisesti.

| 9.4.3 | Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että edellisen kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle liitteen 9 perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

9.4.3

Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että edellisen kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle liitteen 9 perusteiden mukaisesti.

| 9.4.4 | Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit. Kyseiset testit tehdään satunnaisnäytteille, jotka otetaan valmistajan toimitussitoumuksia häiritsemättä ja tämän säännön liitteessä 9 esitettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

9.4.4

Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit. Kyseiset testit tehdään satunnaisnäytteille, jotka otetaan valmistajan toimitussitoumuksia häiritsemättä ja tämän säännön liitteessä 9 esitettyjen perusteiden mukaisesti.

| 9.4.5 | Toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä suorittamaan tarkastus joka toinen vuosi. Viranomainen voi kuitenkin päättää tästä oman harkintansa ja sen mukaan, miten se luottaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonnan tehokkuuteen. Jos tulokset eivät tyydytä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan tuotannon saattamiseksi vaatimustenmukaiseksi mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

9.4.5

Toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä suorittamaan tarkastus joka toinen vuosi. Viranomainen voi kuitenkin päättää tästä oman harkintansa ja sen mukaan, miten se luottaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonnan tehokkuuteen. Jos tulokset eivät tyydytä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan tuotannon saattamiseksi vaatimustenmukaiseksi mahdollisimman pian.

| 9.5 | Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

9.5

Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

| 9.6 | Viitemerkkiä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

9.6

Viitemerkkiä ei oteta huomioon.

| 9.7 | Tämän säännön kohdassa 6.2.6 tarkoitettuja mittauspisteitä 14–21 ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

9.7

Tämän säännön kohdassa 6.2.6 tarkoitettuja mittauspisteitä 14–21 ei oteta huomioon.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1 | Tähän sääntöön perustuvalle ajovalaisintyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimuksia ei noudateta tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

10.1

Tähän sääntöön perustuvalle ajovalaisintyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimuksia ei noudateta tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

| 10.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä tyyppihyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

10.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä tyyppihyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajovalaisimen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille ilmoitus muissa maissa tapahtuvasta hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta on lähetettävä.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 13.1 | Tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia hyväksyntiä. |
| --- | --- |

13.1

Tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia hyväksyntiä.

| 13.2 | Siihen asti, kun tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta siltä osin kuin kyse on muutossarjalla 01 tehdyistä muutoksista, jotka koskevat pallokoordinaatistojärjestelmällä tehtäviä testausmenettelyjä ja valovoima-arvojen vahvistamista, ja jotta tutkimuslaitokset (testilaboratoriot) pystyvät saattamaan testauslaitteensa ajan tasalle, mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, kun käytössä olevaa testauslaitteistoa käytetään siten, että arvot muunnetaan sopivalla tavalla ja tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävästi. |
| --- | --- |

13.2

Siihen asti, kun tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta siltä osin kuin kyse on muutossarjalla 01 tehdyistä muutoksista, jotka koskevat pallokoordinaatistojärjestelmällä tehtäviä testausmenettelyjä ja valovoima-arvojen vahvistamista, ja jotta tutkimuslaitokset (testilaboratoriot) pystyvät saattamaan testauslaitteensa ajan tasalle, mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, kun käytössä olevaa testauslaitteistoa käytetään siten, että arvot muunnetaan sopivalla tavalla ja tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävästi.

| 13.3 | Kun muutossarjan 01 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat antaa hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajovalaisin täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjalla 01. |
| --- | --- |

13.3

Kun muutossarjan 01 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat antaa hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajovalaisin täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjalla 01.

| 13.4 | Ajovalaisimien hyväksynnät, jotka on annettu tämän säännön perusteella ennen muutossarjan 01 voimaantuloa, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan. |
| --- | --- |

13.4

Ajovalaisimien hyväksynnät, jotka on annettu tämän säännön perusteella ennen muutossarjan 01 voimaantuloa, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan.

| 13.5 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella. |
| --- | --- |

13.5

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella.

---

(1)  Mikään tässä säännössä sanottu ei estä sääntöä soveltavaa sopimuspuolta kieltämästä rekisteröimissään ajoneuvoissa yhdistelmää, joka koostuu tämän säännön mukaisesti merkinnällä PL (muovilinssi) hyväksytystä ajovalaisimesta ja mekaanisesta (pyyhkimillä varustetusta) ajovalaisimen puhdistuslaitteesta.

(2)  Kaasupurkausvalonlähteet, ks. sääntö nro 99.

(3)  Jos linssiä ei voi irrottaa ajovalaisimen päärungosta, kohdan 4.2.5 mukainen merkintä on riittävä.

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(5)  Kaasupurkausvalonlähteitä koskevat tekniset vaatimukset: ks. sääntö nro 99.

(6)  Tällaisten valaisinten asennusohjeita annetaan säännössä nro 48.

(7)  Nämä vaatimukset eivät koske ohjauskytkintä.

(8)  Sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset vaihtelevat ajoneuvotyypeittäin.

(9)  Valaistusarvojen pisteissä 14–19 on oltava sellaiset, että

| | 14 + 15 + 16 ≥ 190 cd ja |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 190 cd ja

| | 17 + 18 + 19 ≥ 375 cd. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 375 cd.

(10)  Kirjaimen R asemesta käytetään vasemmanpuoleisen liikenteen osalta kirjainta L ja päinvastoin.

(11)  Tästä vaatimuksesta annetaan suositus hallinnollisia yksiköitä varten.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

Kuva 1

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 2439 ja vastaa tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimuksia. Lähivalo on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Luku 30 ilmaisee, että kaukovalon enimmäisvoimakkuus on 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä.

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaisia.

Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

| Kuva 2 | Kuva 3 a |
| --- | --- |

Kuva 2

Image

Kuva 3 a

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset sekä lähi- että kaukovalon osalta ja on tarkoitettu

| ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen | sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen, kun optista yksikköä tai valonlähdettä säädetään halutulla tavalla ajoneuvossa. |
| --- | --- |

ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen

sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen, kun optista yksikköä tai valonlähdettä säädetään halutulla tavalla ajoneuvossa.

Kuva 3 b

| Kuva 4 | Kuva 5 |
| --- | --- |

Kuva 4

Image

Kuva 5

Image

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset ja on varustettu ainoastaan lähivaloa varten tarkoitetulla kaasupurkausvalonlähteellä sekä muovimateriaalista valmistetulla linssillä. Ajovalaisin on tarkoitettu

| sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen | ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. |
| --- | --- |

sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen

ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Kuva 6

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset. Ajovalaisin on varustettu kaukovaloa varten tarkoitetulla kaasupurkausvalonlähteellä, ja se on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty etusumuvalaisimen kanssa.

| Kuva 7 a | Kuva 7 b |
| --- | --- |

Kuva 7 a

Image

Kuva 7 b

Image

Ajovalaisin, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset.

| Varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ainoastaan lähivalon osalta ja tarkoitettu ainoastaan vasemmanpuoleista liikennettä varten. | Kokoonpano sama kuin kuvassa 6, mutta etusumuvalo ei voi olla toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon kanssa. |
| --- | --- |

Varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ainoastaan lähivalon osalta ja tarkoitettu ainoastaan vasemmanpuoleista liikennettä varten.

Kokoonpano sama kuin kuvassa 6, mutta etusumuvalo ei voi olla toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon kanssa.

| Kuva 8 | Kuva 9 |
| --- | --- |

Kuva 8

Image

Kuva 9

Image

Lähivalon tuottava ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset, jossa on muovimateriaalista valmistettu linssi ja joka on

| yhdistetty, ryhmitetty tai rakenteellisesti yhdistetty R8-halogeenikaukovalon kanssa. | Tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen. |
| --- | --- |
| Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti halogeenikaukovalon kanssa. Lähivalo on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. | Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti toisen rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa. |

yhdistetty, ryhmitetty tai rakenteellisesti yhdistetty R8-halogeenikaukovalon kanssa.

Tarkoitettu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti halogeenikaukovalon kanssa. Lähivalo on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen.

Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti toisen rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa.

Kuva 10

Edellä esitetty hyväksyntämerkki ilmaisee, että kyseessä on kaasupurkausvalonlähteellä varustettu hajavalaisinjärjestelmä, joka on tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimusten mukainen sekä lähi- että kaukovalon osalta sekä oikean- että vasemmanpuoleista liikennettä varten.

Esimerkkejä ajoneuvon etuosaan asennettujen ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien yksinkertaistetuista merkinnöistä:

Kuva 11

(Pysty- ja vaakaviivat esittävät kaavamaisesti valolaitteen muotoa ja sijoittelua. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä.)

Malli A

Malli B

Malli C

Malli D

Huomautus: Edellä esitetyt neljä hyväksyntämerkkiesimerkkiä vastaavat valaisinlaitetta, joka koostuu seuraavista osista:

| | etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti vasemmanpuoleiseen asennukseen |
| --- | --- |

etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti vasemmanpuoleiseen asennukseen

| | ajovalaisin, jossa on oikean- ja vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu kaasupurkauslähivalo sekä kaasupurkauskaukovalo, jonka enimmäisvoimakkuus on 123 625–145 125 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja joka on hyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin |
| --- | --- |

ajovalaisin, jossa on oikean- ja vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitettu kaasupurkauslähivalo sekä kaasupurkauskaukovalo, jonka enimmäisvoimakkuus on 123 625–145 125 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja joka on hyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti säännön alkuperäisessä muodossa ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin

| | etusumuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 19 muutossarjan 02 mukaisesti ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin, |
| --- | --- |

etusumuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 19 muutossarjan 02 mukaisesti ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin,

| | luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti. |
| --- | --- |

luokan 1a etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 muutossarjan 01 mukaisesti.

Kuva 12

Ajovalaisimen kanssa rakenteellisesti yhdistetty tai ryhmitetty valaisin

Esimerkki 1

Edellä oleva esimerkki edustaa erityyppisissä ajovalaisimissa käytettäväksi tarkoitetun linssin merkintää. Kyseessä on

joko

ajovalaisin, jonka lähivalo on tarkoitettu sekä oikean- että vasemmanpuoleista liikennettä varten, jonka kaukovalon enimmäisvoimakkuus on 80 625–96 750 kandelaa (kuten luku 20 osoittaa) ja joka on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 8 vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 04, ja

etuvalaisimesta, joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti,

tai

ajovalaisin, jossa on kaasupurkauslähivalo ja kaukovalo, jonka enimmäisvoimakkuus on 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä (kuten luku 30 osoittaa), joka on tarkoitettu molempia liikennesuuntia varten, joka on hyväksytty Alankomaissa tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimusten mukaisesti ja joka on rakenteellisesti yhdistetty saman etuvalaisimen kanssa kuin edellä,

tai

kumpi tahansa edellä mainituista ajovalaisimista, joka on hyväksytty yhtenä valaisimena.

Ajovalaisimen päärungossa on oltava ainoa voimassa oleva hyväksyntänumero, esimerkiksi:

| | | tai | |
| --- | --- | --- | --- |
| tai | | tai | |

Image

tai

Image

tai

Image

tai

Image

Esimerkki 2

Edellä oleva esimerkki vastaa sellaisen muovimateriaalista valmistetun linssin merkintää, jota käytetään kahden ajovalaisimen kokoonpanossa. Tämä kokoonpano on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 81151, ja se koostuu

| | ajovalaisimesta, joka tuottaa sekä oikean- että vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitetun halogeenilähivalon ja enimmäisvoimakkuudeltaan x kandelan ja y kandelan välillä olevan halogeenikaukovalon ja joka täyttää säännön nro 8 vaatimukset, sekä |
| --- | --- |

ajovalaisimesta, joka tuottaa sekä oikean- että vasemmanpuoleista liikennettä varten tarkoitetun halogeenilähivalon ja enimmäisvoimakkuudeltaan x kandelan ja y kandelan välillä olevan halogeenikaukovalon ja joka täyttää säännön nro 8 vaatimukset, sekä

| | ajovalaisimesta, joka tuottaa enimmäisvoimakkuudeltaan w kandelan ja z kandelan välillä olevan kaasupurkauskaukovalon ja joka täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset; kaukovalojen enimmäisvoimakkuudet yhteensä ovat 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä, mitä osoittaa luku 30. |
| --- | --- |

ajovalaisimesta, joka tuottaa enimmäisvoimakkuudeltaan w kandelan ja z kandelan välillä olevan kaasupurkauskaukovalon ja joka täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimukset; kaukovalojen enimmäisvoimakkuudet yhteensä ovat 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä, mitä osoittaa luku 30.

Kuva 13

LED-moduulit

Yllä olevalla tunnistuskoodilla merkitty valonlähdemoduuli on hyväksytty yhdessä Italiassa (E3) hyväksyntänumerolla 17325 hyväksytyn valaisimen kanssa.

---

LIITE 3

PALLOKOORDINAATISTOMITTAUSJÄRJESTELMÄ JA TESTAUSPISTEIDEN SIJAINTI

Kuva A

Pallokoordinaatistomittausjärjestelmä

Image

Kuva B

Lähivalo oikeanpuoleiseen liikenteeseen

Image

Vasemmanpuoleisen liikenteen testauspisteiden sijainti määritetään peilaamalla suoran VV suhteen.

Kuva C

Kaukovalon testauspisteet

Image

---

LIITE 4

TOIMINNASSA OLEVIEN AJOVALAISIMIEN FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS

Täydellisten ajovalaisimien testi

Kun fotometriset arvot on mitattu tämän säännön määräysten mukaisesti Emax-pisteessä kaukovalon osalta ja pisteissä HV, 50 R ja B 50 L lähivalon osalta (tai pisteissä HV, 50 L ja B 50 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta), on testattava täydellistä ajovalaisinta edustavan näytekappaleen fotometristen ominaisuuksien vakaus valaisimen ollessa toiminnassa. ’Täydellisellä ajovalaisimella’ tarkoitetaan täydellistä valaisinta itseään ja virranrajoittimia ja niitä valaisimen ympärillä olevia korin osia ja valaisimia, jotka saattavat vaikuttaa testattavan valaisimen lämpöhäviöön.

Testausolosuhteet:

| a) | Testit on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C siten, että testinäyte on kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon. |
| --- | --- |

a)

Testit on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C siten, että testinäyte on kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon.

| b) | Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita.

Testeissä on käytettävä samanlaisia mittauslaitteita kuin ajovalaisimien hyväksyntätesteissä.

Näytevalaisinta pidetään toiminnassa irrottamatta sitä testausalustasta tai säätämättä sitä alustaan nähden. Testeissä on käytettävä valolähdettä, joka on kyseiseen ajovalaisimeen tarkoitettua tyyppiä.

1.   FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS

Testit on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C. Täydellisen ajovalaisimen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon.

1.1   Puhdas ajovalaisin

Ajovalaisimen on oltava toiminnassa 12 tunnin ajan kohdan 1.1.1 mukaisesti, ja se on tarkastettava kohdan 1.1.2 mukaisesti.

1.1.1   Testausmenettely

Ajovalaisimen on oltava toiminnassa määriteltyä aikaa vastaava jakso seuraavasti:

| a) | Kun hyväksyttävänä on ainoastaan yksi valaisutoiminto (kauko- tai lähivalo), toimintoa vastaavan valonlähteen on oltava toiminnassa määritellyn ajan (1). |
| --- | --- |

a)

Kun hyväksyttävänä on ainoastaan yksi valaisutoiminto (kauko- tai lähivalo), toimintoa vastaavan valonlähteen on oltava toiminnassa määritellyn ajan (1).

| b) | Kun testattavassa valaisimessa on rakenteellisesti yhdistettynä lähivalaisin ja kaukovalaisin tai etusumuvalaisin ja kaukovalaisin, testaus suoritetaan seuraavasti: | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että vain yksi valonlähde on toiminnassa kerrallaan (2), testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti niin, että kukin toiminnoista aktivoidaan (1) kerrallaan ajaksi, joka on puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- | --- |

b)

Kun testattavassa valaisimessa on rakenteellisesti yhdistettynä lähivalaisin ja kaukovalaisin tai etusumuvalaisin ja kaukovalaisin, testaus suoritetaan seuraavasti:

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää siten, että vain yksi valonlähde on toiminnassa kerrallaan (2), testi on suoritettava tämän edellytyksen mukaisesti niin, että kukin toiminnoista aktivoidaan (1) kerrallaan ajaksi, joka on puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta.

| | Kaikissa muissa tapauksissa (1), (2) ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy: | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa |
| --- | --- | --- |

Kaikissa muissa tapauksissa (1), (2) ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa

| | 5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa.

| | Jos lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde, sykli on seuraava: | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa |
| --- | --- | --- |

Jos lähivalon ja kaukovalon tuottaa sama kaasupurkausvalonlähde, sykli on seuraava:

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa

| | 5 minuuttia, kaikki kaukovalon tuottamiseen osallistuvat toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

5 minuuttia, kaikki kaukovalon tuottamiseen osallistuvat toiminnot toiminnassa.

| c) | Kun hyväksyttävänä ovat ryhmitellyt valaisutoiminnot, kaikkien yksittäisten toimintojen on oltava samanaikaisesti toiminnassa yksittäisille valaisutoiminnoille a) määritellyn ajan, jolloin otetaan huomioon myös rakenteellisesti yhdistettyjen valaisutoimintojen b) käyttö valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kun hyväksyttävänä ovat ryhmitellyt valaisutoiminnot, kaikkien yksittäisten toimintojen on oltava samanaikaisesti toiminnassa yksittäisille valaisutoiminnoille a) määritellyn ajan, jolloin otetaan huomioon myös rakenteellisesti yhdistettyjen valaisutoimintojen b) käyttö valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| d) | Kun kyseessä on lähivalo, jossa kääntyvä valo tuotetaan lisävalonlähteen avulla, tämä valolähde kytketään päälle 1 minuutiksi ja pois päältä 9 minuutiksi silloin, kun lähivalo on yksin aktivoituna (ks. tämän liitteen lisäys). |
| --- | --- |

d)

Kun kyseessä on lähivalo, jossa kääntyvä valo tuotetaan lisävalonlähteen avulla, tämä valolähde kytketään päälle 1 minuutiksi ja pois päältä 9 minuutiksi silloin, kun lähivalo on yksin aktivoituna (ks. tämän liitteen lisäys).

| e) | Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useita valonlähteitä kohdan 6.3.2 mukaisesti ja jos hakija ilmoittaa, että osaa kaukovalosta (yhtä lisävalonlähteistä) käytetään pelkästään lyhytaikaisten valomerkkien tuottamiseen (esimerkiksi ohitettaessa), testi on suoritettava ilman tällaista kaukovalon osaa. |
| --- | --- |

e)

Jos kaukovalon tuottamiseen käytetään useita valonlähteitä kohdan 6.3.2 mukaisesti ja jos hakija ilmoittaa, että osaa kaukovalosta (yhtä lisävalonlähteistä) käytetään pelkästään lyhytaikaisten valomerkkien tuottamiseen (esimerkiksi ohitettaessa), testi on suoritettava ilman tällaista kaukovalon osaa.

1.1.1.2   Testijännite

Jännitteet on syötettävä testattavan näytteen napoihin seuraavasti:

| a) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähteessä korkeinta mahdollista jännitettä. |
| --- | --- |

a)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähteessä korkeinta mahdollista jännitettä.

| b) | Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Kyseisten valonlähteiden sähköisen säädön testausjännite on 13,2 ± 0,1 V, jos ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, ellei tyyppihyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Kyseisten valonlähteiden sähköisen säädön testausjännite on 13,2 ± 0,1 V, jos ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, ellei tyyppihyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta.

| c) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: Ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti.

| d) | Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen. |
| --- | --- |

d)

Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen.

| e) | LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

| f) | Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

f)

Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla.

1.1.2   Testitulokset

1.1.2.1   Silmämääräinen tarkastus:

Kun ajovalaisimen lämpötila on tasaantunut ympäristön lämpötilaa vastaavaksi, ajovalaisimen linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi on puhdistettava puhtaalla, kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin on tarkastettava silmämääräisesti. Ajovalaisimien linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia.

1.1.2.2   Fotometrinen testi

Tämän säännön fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä:

| | Lähivalo: | 50 R – B 50 L – 25 L oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta, |
| --- | --- | --- |

Lähivalo:

50 R – B 50 L – 25 L oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta,

| | 50 L – B 50 R – 25 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta. |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – 25 R vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta.

| | Kaukovalo: piste Imax. |
| --- | --- |

Kaukovalo: piste Imax.

Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 2).

Lukuun ottamatta pistettä B50 L fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteessä B50 L mitattu arvo ei saa ylittää ennen testiä mitattua fotometristä arvoa yli 170 cd:llä.

1.2   Likainen ajovalaisin

Kun ajovalaisin on testattu kohdan 1.1 mukaisesti ja sitten valmisteltu kohdan 1.2.1 mukaisesti, sitä on pidettävä toiminnassa yhden tunnin ajan kohdan 1.1.1 mukaisesti. Tämän jälkeen se on tarkastettava kohdan 1.1.2 mukaisesti.

1.2.1   Ajovalaisimen valmistelu

1.2.1.1   Testiseos

| 1.2.1.1.1 | Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu lasista: | Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava: | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu lasista:

Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3) ja |
| --- | --- |

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3) ja

| | sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m.

| | Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha. |
| --- | --- |

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

| 1.2.1.1.2 | Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu muovimateriaalista: | Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava: | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu muovimateriaalista:

Ajovalaisimelle levitetään veden ja epäpuhtaan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm,

| | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3), |
| --- | --- |

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (3),

| | 13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m, ja |
| --- | --- |

13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m, ja

| | 2 ± 1 paino-osaa pinta-aktiivista ainetta (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 paino-osaa pinta-aktiivista ainetta (4).

| | Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha. |
| --- | --- |

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

1.2.1.2   Testiseoksen levittäminen ajovalaisimelle:

Testiseosta levitetään tasaisesti koko ajovalaisimen valoa säteilevälle pinnalle, ja sen annetaan kuivua. Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin kussakin seuraavista pisteistä mitatuista arvoista tässä liitteessä kuvatuissa olosuhteissa:

| | piste Emax, kun kyseessä on lähivalon ja kaukovalon tai pelkästään kaukovalon tuottava valaisin, |
| --- | --- |

piste Emax, kun kyseessä on lähivalon ja kaukovalon tai pelkästään kaukovalon tuottava valaisin,

| | 50 R ja 50 V (5), kun kyseessä on vain lähivaloa tuottava valaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi oikeanpuoleisessa liikenteessä, |
| --- | --- |

50 R ja 50 V (5), kun kyseessä on vain lähivaloa tuottava valaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi oikeanpuoleisessa liikenteessä,

| | 50 L ja 50 V (5), kun kyseessä on vain lähivaloa tuottava valaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi vasemmanpuoleisessa liikenteessä. |
| --- | --- |

50 L ja 50 V (5), kun kyseessä on vain lähivaloa tuottava valaisin, joka on tarkoitettu käytettäväksi vasemmanpuoleisessa liikenteessä.

2.   LÄMMÖN VAIKUTUKSESTA TAPAHTUVAN VALORAJAN PYSTYSUUNTAISEN SIIRTYMÄN TESTAUS

Tässä testissä tarkastetaan, ettei lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystysuuntainen siirtymä ylitä toiminnassa olevalle lähivalon tuottavalle ajovalaisimelle määriteltyä arvoa.

Kun ajovalaisin on testattu kohdan 1 mukaisesti, sille on tehtävä kohdassa 2.1 määritelty testi säätämättä ajovalaisinta testausalustaan nähden tai irrottamatta sitä testausalustasta.

Jos ajovalaisimessa on liikkuva heijastin, tätä testiä varten valitaan vain asento, joka on lähinnä keskimääräistä pystysuuntaista kulmaa.

2.1   Lähivalon tuottavien ajovalaisimien testaus

Testi on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

Testissä käytetään sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, joka on ollut toiminnassa vähintään 15 tunnin ajan ennen testiä. Ajovalaisinta käytetään lähivalotoiminnolla, eikä sitä saa säätää testausalustaan nähden eikä irrottaa testausalustasta. (Tätä testiä varten jännite on säädettävä kohdan 1.1.1.2 mukaisesti.) Valorajan vaakasuoran osan (eli suoran VV ja oikeanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 L ja vasemmanpuoleisessa liikenteessä pisteen B 50 R kautta kulkevan pystysuuntaisen suoran välisen osan) sijainti on määritettävä 3 minuuttia (r3) ja 60 minuuttia (r60) sytyttämisen jälkeen.

Edellä tarkoitetussa valorajan sijainnissa tapahtuneen vaihtelun mittaamisessa voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, joka antaa riittävän tarkat toistettavat tulokset.

2.2   Testitulokset

| 2.2.1 | Testitulos ilmoitetaan milliradiaaneina (mrad) ja katsotaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta hyväksyttäväksi, jos itseisarvo

  ajovalaisimesta mitattuna on enintään 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) ylöspäin ja enintään 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) alaspäin. |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Jos arvo on kuitenkin






  Siirtymä | |
| --- | --- | --- |
| Ylöspäin | yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad
  (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) |
| Alaspäin | yli 2,0 mrad mutta enintään 3,0 mrad
  (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad) |

2.2.2

Jos arvo on kuitenkin

Siirtymä

Ylöspäin

yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad

(1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)

Alaspäin

yli 2,0 mrad mutta enintään 3,0 mrad

(2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)

testataan toinen ajovalaisin kohdan 2.1 mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin, jotta voidaan vakiinnuttaa ajovalaisimen mekaanisten osien sijainti alustassa, joka vastaa oikeaa asennusta ajoneuvoon:

| | lähivalo toiminnassa tunnin ajan (jännite säädetään kohdan 1.1.1.2 mukaisesti). |
| --- | --- |

lähivalo toiminnassa tunnin ajan (jännite säädetään kohdan 1.1.1.2 mukaisesti).

| | Tämän tunnin mittaisen jakson jälkeen ajovalaisintyyppiä pidetään hyväksyttävänä, jos näytteestä mitattu itseisarvo Δr täyttää kohdan 2.2.1 vaatimukset. |
| --- | --- |

Tämän tunnin mittaisen jakson jälkeen ajovalaisintyyppiä pidetään hyväksyttävänä, jos näytteestä mitattu itseisarvo Δr täyttää kohdan 2.2.1 vaatimukset.

---

(1)  Jos testattava ajovalaisin on ryhmitetty ja/tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimen kanssa, merkkivalaisimen on oltava toiminnassa testin ajan. Jos kyseessä on suuntavalaisin, sitä on käytettävä vilkkutoiminnolla siten, että kytkentäaikojen suhde on suunnilleen yksi yhteen.

(2)  Jos kaksi tai useampi valonlähde on toiminnassa samanaikaisesti ajovalaisimia vilkutettaessa, tätä ei katsota tavanomaiseksi valonlähteiden samanaikaiseksi toiminnaksi.

(3)  NaCMC on tavallisesti lyhenteellä CMC merkityn karboksimetyyliselluloosan natriumsuola. Epäpuhtausseoksessa käytettävän NaCMC:n substituutioaste on 0,6–0,7 ja 2-prosenttisen liuoksen viskositeetti 20 °C:n lämpötilassa on 200–300 cP.

(4)  Määrän toleranssi johtuu siitä, että on saatava aikaan epäpuhtaan aineen seos, joka levittyy oikealla tavalla koko muovilinssille.

(5)  Piste 50 V sijaitsee 375 mm HV:n alapuolella pystysuuntaisella suoralla VV 25 metrin etäisyydellä olevalla mittaustasolla.

Lisäys

Fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa käytettävät toimintajaksot

| Lyhenteet | : | P: lähivaloa tuottava valaisin

  D: kaukovaloa tuottava valaisin (D1 + D2 tarkoittaa kahta kaukovaloa)

  F: etusumuvalaisin |
| --- | --- | --- |

Lyhenteet

:

P: lähivaloa tuottava valaisin

D: kaukovaloa tuottava valaisin (D1 + D2 tarkoittaa kahta kaukovaloa)

F: etusumuvalaisin

| | sykli, jossa valo on 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia päällä |
| --- | --- |
| | sykli, jossa valo on 9 minuuttia sammutettuna ja 1 minuuttia päällä |
| | sykli, jossa valo on 15 minuuttia päällä ja 5 minuuttia sammutettuna |

Image

sykli, jossa valo on 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia päällä

Image

sykli, jossa valo on 9 minuuttia sammutettuna ja 1 minuuttia päällä

Image

sykli, jossa valo on 15 minuuttia päällä ja 5 minuuttia sammutettuna

Kaikki seuraavat ryhmitetyt ajovalaisimet ja etusumuvalaisimet sekä lisämerkinnät esitetään tässä esimerkkeinä eikä tyhjentävästi.

---

LIITE 5

Muovimateriaalista valmistettuja linssejä sisältäviä valaisimia koskevat vaatimukset – linssi- tai materiaalinäytteiden ja täydellisten valaisimien testaus

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| 1.1 | Tämän säännön kohtien 2.2.5 ja 2.3 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut vaatimukset. |
| --- | --- |

1.1

Tämän säännön kohtien 2.2.5 ja 2.3 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut vaatimukset.

| 1.2 | Kahden täydellistä valaisinta tai järjestelmää edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti ja jotka sisältävät muovimateriaalista valmistetut linssit, on linssin materiaalin osalta täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2

Kahden täydellistä valaisinta tai järjestelmää edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti ja jotka sisältävät muovimateriaalista valmistetut linssit, on linssin materiaalin osalta täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset.

| 1.3 | Muovimateriaalista valmistettujen linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä sen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä. |
| --- | --- |

1.3

Muovimateriaalista valmistettujen linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä sen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä.

| 1.4 | Jos valaisimen valmistaja pystyy kuitenkin osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut testit tai vastaavat testit toisen säännön mukaisesti, kyseisiä testejä ei tarvitse toistaa. Vain lisäyksen 1 taulukossa B tarkoitetut testit ovat pakollisia. |
| --- | --- |

1.4

Jos valaisimen valmistaja pystyy kuitenkin osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut testit tai vastaavat testit toisen säännön mukaisesti, kyseisiä testejä ei tarvitse toistaa. Vain lisäyksen 1 taulukossa B tarkoitetut testit ovat pakollisia.

| 1.5 | Jos ajovalaisimet on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen tai ainoastaan vasemmanpuoleiseen asennukseen, tämän liitteen mukaiset testit voidaan tehdä vain yhdelle näytteelle hakijan valinnan mukaan. |
| --- | --- |

1.5

Jos ajovalaisimet on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen tai ainoastaan vasemmanpuoleiseen asennukseen, tämän liitteen mukaiset testit voidaan tehdä vain yhdelle näytteelle hakijan valinnan mukaan.

2.   TESTIT

2.1   Lämpötilamuutosten sieto

2.1.1   Testit

Kolmen käyttämättömän näytteen (linssin) on käytävä läpi viisi lämpötilan ja suhteellisen kosteuden muutossykliä seuraavan ohjelman mukaisesti:

| a) | 3 tuntia lämpötilassa 40 ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa, |
| --- | --- |

a)

3 tuntia lämpötilassa 40 ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa,

| b) | 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

b)

1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

| c) | 15 tuntia lämpötilassa – 30 ± 2 °C, |
| --- | --- |

c)

15 tuntia lämpötilassa – 30 ± 2 °C,

| d) | 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

d)

1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

| e) | 3 tuntia lämpötilassa 80 ± 2 °C, |
| --- | --- |

e)

3 tuntia lämpötilassa 80 ± 2 °C,

| f) | 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

f)

1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä vähintään 4 tuntia lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

| Huomautus: | Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

Huomautus:

Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi.

2.1.2   Fotometriset mittaukset

2.1.2.1   Menetelmä

Näytteille on suoritettava fotometriset mittaukset ennen testiä ja sen jälkeen.

Näissä mittauksissa on käytettävä vakiolamppua seuraavissa pisteissä:

B 50 L ja 50 R lähivalaisimen tai lähi/kaukovalaisimen lähivalon osalta (B 50 R ja 50 L vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta),

kaukovalon osalta Imax.

2.1.2.2   Tulokset

Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat vaihdella enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina.

2.2   Ilmakehässä vaikuttavien ja kemiallisten tekijöiden sieto

2.2.1   Ilmakehässä vaikuttavien tekijöiden sieto

Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) on altistettava sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin lämpötilassa 5 500 K–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin on sijoitettava asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään mahdollisimman paljon säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm ja yli 2 500 nm. Näytteet on altistettava voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden saaman valoenergian arvo on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kotelon sisällä näytteiden kanssa samaan tasoon asetetusta mustasta levystä mitatun lämpötilan on oltava 50 °C ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa.

Näytteet on suihkutettava tislatulla vedellä, jonka johtokyky on pienempi kuin 1 mS/m lämpötilassa 23 ± 5 °C, seuraavan syklin mukaisesti:

| Suihkutus | : | 5 minuuttia, |
| --- | --- | --- |
| kuivaus | : | 25 minuuttia. |

Suihkutus

:

5 minuuttia,

kuivaus

:

25 minuuttia.

2.2.2   Kemiallisten tekijöiden sieto

Kun kohdassa 2.2.1 tarkoitettu testi ja kohdassa 2.2.3.1 tarkoitettu mittaus on suoritettu, mainittujen kolmen näytteen ulkopinnat on käsiteltävä kohdassa 2.2.2.2 tarkoitetulla tavalla kohdassa 2.2.2.1 määritellyllä seoksella.

2.2.2.1   Testiseos

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina).

2.2.2.2   Testiseoksen levittäminen

Liotetaan puuvillakankaan (ISO 105 -standardin mukaisen) palaa kohdassa 2.2.2.1 määritellyssä seoksessa, kunnes se on kyllästynyt. Tämän jälkeen kangas levitetään 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle niin, että paine on 50 N/cm2, mikä vastaa 14 × 14 mm:n suuruiseen testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa.

Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa on kostutettava uudelleen seoksella niin, että käytettävä neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa.

Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan kompensoida säröytymisen välttämiseksi.

2.2.2.3   Puhdistaminen

Kun testiseos on levitetty näytteille, näytteiden annetaan kuivua ilmassa, ja ne pestään sitten kohdassa 2.3 (Puhdistusaineiden sieto) määritellyllä liuoksella lämpötilassa 23 ± 5 °C.

Sitten näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia ja jonka lämpötila on 23 ± 5 °C. Lopuksi näytteet pyyhitään pehmeällä kankaalla.

2.2.3   Tulokset

2.2.3.1   Ilmakehän aineiden sietotestin jälkeen näytteiden ulkopinnoissa ei saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia, ja valon läpäisyn Formula keskivaihtelu mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa olla enemmän kuin 0,020 (Δtm < 0,020).

2.2.3.2   Kemiallisten aineiden sietotestin jälkeen näytteissä ei saa esiintyä jälkiä valovirran hajotukseen mahdollisesti vaikuttavista kemiallisista tahroista, ja valovirran hajotuksen keskivaihtelu Formula mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa olla enemmän kuin 0,020 (Δdm < 0,020).

2.2.4   Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto

Testaus on suoritettava seuraavasti:

| | Ajovalaisimen kunkin valoa läpäisevän muoviosan tasomaisia näytteitä altistetaan kaasupurkausvalonlähteen valolle. Näytteiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin ajovalaisimessa. Näytteiden värin ja mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin ajovalaisimien osien. |
| --- | --- |

Ajovalaisimen kunkin valoa läpäisevän muoviosan tasomaisia näytteitä altistetaan kaasupurkausvalonlähteen valolle. Näytteiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin ajovalaisimessa. Näytteiden värin ja mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin ajovalaisimien osien.

| | Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen täytettävä vaatimukset käytettäessä uutta vakiotyyppistä kaasupurkausvalonlähdettä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua tai muodonmuutoksia. |
| --- | --- |

Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen täytettävä vaatimukset käytettäessä uutta vakiotyyppistä kaasupurkausvalonlähdettä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua tai muodonmuutoksia.

2.3   Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto

2.3.1   Puhdistusaineiden sieto

Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat on lämmitettävä lämpötilaan 50 ± 5 °C ja upotettava sen jälkeen viiden minuutin ajaksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 ± 5 °C ja joka on koostumukseltaan seuraava: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia.

Testin lopuksi näytteet kuivataan lämpötilassa 50 ± 5 °C ja näytteiden pinta puhdistetaan kostealla kankaalla.

2.3.2   Hiilivetyjen sieto

Kolmen näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti yhden minuutin ajan sellaisessa seoksessa kastellulla puuvillakankaalla, jonka koostumus on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina). Tämän jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa.

2.3.3   Tulokset

Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun keskiarvo Formula mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa olla enemmän kuin 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4   Mekaanisen kulutuksen sieto

2.4.1   Kulutustestin menetelmä

Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille on suoritettava tasaisen mekaanisen kulutuksen testi tämän liitteen lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen.

2.4.2   Tulokset

Tämän testin jälkeen on mitattava

| valon läpäisyn vaihtelu | : | |
| --- | --- | --- |
| ja hajonnan vaihtelu | : | |

valon läpäisyn vaihtelu

:

Formula

ja hajonnan vaihtelu

:

Formula

lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti kohdassa 2.2.4 määritellyllä alueella. Kolmen näytteen keskiarvon on oltava sellainen, että

| | Δtm ≤ 0,100; |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100;

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5   Pinnoitteiden pysyvyyden testaus

2.5.1   Näytteen valmistelu

Linssin pinnoitteen alueelle viilletään partakoneenterällä tai neulalla 20 × 20 mm:n kokoinen ruudukko, jonka ruudut ovat kooltaan noin 2 × 2 mm. Terän tai neulan paineen on oltava riittävä ainakin pinnoitteen leikkaamiseksi.

2.5.2   Testin kuvaus

Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N leveyssenttimetriä kohti ± 20 prosenttia mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 4 määritellyissä vakioiduissa olosuhteissa. Teippiä, jonka leveyden on oltava vähintään 25 mm, painetaan vähintään viiden minuutin ajan kohdassa 2.5.1 määritellyllä tavalla valmisteltua pintaa vasten.

Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Tässä vaiheessa teippi irrotetaan vakionopeudella 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Tulokset

Ruudutettu alue ei saa olla mainittavasti vaurioitunut. Huononemat leikkauskohdissa neliöiden välillä tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos huonontunut alue ei edusta yli 15:tä prosenttia ritiläpinnasta.

2.6   Muovimateriaalista valmistetulla linssillä varustetun täydellisen ajovalaisimen testit

2.6.1   Linssin pinnan mekaanisen kulutuksen sieto

2.6.1.1   Testit

Valaisinnäytteen nro 1 linssille on tehtävä kohdassa 2.4.1 määritelty testi.

2.6.1.2   Tulokset

Testin jälkeen ajovalaisimelle tämän säännön mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulokset saavat

| a) | ylittää pisteille B 50 L ja HV määritellyt enimmäisarvot enintään 30 prosentilla ja alittaa pisteelle 75 R määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla (vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta kyseeseen tulevat pisteet B 50 R, HV ja 75 L)
  tai |
| --- | --- |

a)

ylittää pisteille B 50 L ja HV määritellyt enimmäisarvot enintään 30 prosentilla ja alittaa pisteelle 75 R määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla (vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen ajovalaisimien osalta kyseeseen tulevat pisteet B 50 R, HV ja 75 L)

tai

| b) | alittaa pisteelle HV määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla, kun kyse on pelkästään kaukovalon tuottavasta ajovalaisimesta. |
| --- | --- |

b)

alittaa pisteelle HV määritellyt vähimmäisarvot enintään 10 prosentilla, kun kyse on pelkästään kaukovalon tuottavasta ajovalaisimesta.

2.6.2   Pinnoitteiden pysyvyyden testaus

Valaisinnäytteen nro 2 linssille on suoritettava kohdassa 2.5 määritelty testi.

Lisäys 1

HYVÄKSYNTÄTESTIEN AIKAJÄRJESTYS

A.   Muovimateriaaleille (tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti toimitetuille linsseille tai materiaalinäytteille) suoritettavat testit

| Näytteet
  Testit | Linssit tai materiaalinäytteet | Linssit |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Fotometriset ominaisuudet
  (kohta 2.1.2) |

Näytteet

Testit

Linssit tai materiaalinäytteet

Linssit

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Fotometriset ominaisuudet

(kohta 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Lämpötilan muutos
  (kohta 2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1.

Lämpötilan muutos

(kohta 2.1.1.)

x

x

x

| 1.2 | Fotometriset ominaisuudet
  (kohta 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Fotometriset ominaisuudet

(kohta 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.2.1.

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.2.2.

Hajonnan mittaus

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Ilmakehässä esiintyvät aineet
  (kohta 2.2.1.) |
| --- | --- |

1.3

Ilmakehässä esiintyvät aineet

(kohta 2.2.1.)

x

x

x

| 1.3.1. | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.3.1.

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.4 | Kemialliset aineet
  (kohta 2.2.2.) |
| --- | --- |

1.4

Kemialliset aineet

(kohta 2.2.2.)

x

x

x

| 1.4.1. | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.4.1.

Hajonnan mittaus

x

x

x

| 1.5 | Pesuaineet
  (kohta 2.3.1.) |
| --- | --- |

1.5

Pesuaineet

(kohta 2.3.1.)

x

x

x

| 1.6 | Hiilivedyt
  (kohta 2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6

Hiilivedyt

(kohta 2.3.2.)

x

x

x

| 1.6.1. | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.6.1.

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.7 | Kuluminen
  (kohta 2.4.1.) |
| --- | --- |

1.7

Kuluminen

(kohta 2.4.1.)

x

x

x

| 1.7.1. | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.7.1.

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.7.2. | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.7.2.

Hajonnan mittaus

x

x

x

| 1.8 | Pysyvyys
  (kohta 2.5.) |
| --- | --- |

1.8

Pysyvyys

(kohta 2.5.)

x

| 1.9 | Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto
  (kohta 2.2.4.) |
| --- | --- |

1.9

Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto

(kohta 2.2.4.)

x

B.   Täydellisille ajovalaisimille (toimitettuna tämän säännön kohdan 2.2.3 mukaisesti) suoritettavat testit.

| Testit | Täydellinen ajovalaisin |
| --- | --- |
| Näytteen numero |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Kuluminen
  (kohta 2.6.1.1.1) |

Testit

Täydellinen ajovalaisin

Näytteen numero

1

2

2.1

Kuluminen

(kohta 2.6.1.1.1)

x

| 2.2 | Fotometria
  (kohta 2.6.1.2.) |
| --- | --- |

2.2

Fotometria

(kohta 2.6.1.2.)

x

| 2.3 | Pysyvyys
  (kohta 2.6.2.) |
| --- | --- |

2.3

Pysyvyys

(kohta 2.6.2.)

x

Lisäys 2

Valon hajonnan ja läpäisevyyden mittausmenettely

1.   LAITTEET (KS. KUVA)

Kollimaattorin K, jolla on puolihajoama β/2 = 17,4 × 10–4 rd, sädettä rajoittaa 6 mm:n aukolla varustettu himmennin DT, jota vasten näytteen alusta sijoitetaan.

Konvergentti akromaattinen linssi L2, jonka pallopoikkeamat on korjattu, yhdistää himmentimen DT ilmaisimeen R. Linssin L2 läpimitan on oltava sellainen, että linssi ei himmennä valoa, jonka näyte hajottaa keilaan, jonka puolihuippukulma on β/2 = 14°.

Rengasmainen himmennin DD, jonka kulmat ovat α/2 = 1° ja αmax/2 = 12°, sijoitetaan linssin L2 kuvapolttotasolle.

Himmentimen läpinäkymätön keskiosa on tarpeen suoraan valonlähteestä tulevan valon eliminoimiseksi. Himmentimen keskiosa on voitava irrottaa valonsäteestä siten, että se palaa täsmälleen alkuperäiseen asentoonsa.

Etäisyys L2 DT ja linssin L2 fokaalipituus F2
   (1) on valittava niin, että kuva DT peittää täysin ilmaisimen R.

Kun alkutulovalovirtaan viitataan 1 000 yksikkönä, kunkin lukeman absoluuttisen tarkkuuden on oltava parempi kuin 1 yksikkö.

2.   MITTAUKSET

Otetaan seuraavat lukemat:

| Lukema | Näytteen kanssa | DD:n keskiosan kanssa | Muuttuja |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Tulovalovirta alkulukemassa |
| T2 | kyllä
  (ennen testiä) | ei | Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T3 | kyllä
  (testin jälkeen) | ei | Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T4 | kyllä
  (ennen testiä) | kyllä | Uuden materiaalin hajottama valovirta |
| T5 | kyllä
  (testin jälkeen) | kyllä | Testatun materiaalin hajottama valovirta |

Lukema

Näytteen kanssa

DD:n keskiosan kanssa

Muuttuja

T1

ei

ei

Tulovalovirta alkulukemassa

T2

kyllä

(ennen testiä)

ei

Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T3

kyllä

(testin jälkeen)

ei

Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T4

kyllä

(ennen testiä)

kyllä

Uuden materiaalin hajottama valovirta

T5

kyllä

(testin jälkeen)

kyllä

Testatun materiaalin hajottama valovirta

Kuva 1

Optinen järjestely hajonnan ja läpäisyn vaihtelujen mittaamiseksi

Image

---

(1)  L2:n osalta suositellaan käytettäväksi noin 80 mm:n polttoväliä.

Lisäys 3

SUIHKUTUSTESTAUSMENETELMÄ

1.   TESTAUSLAITTEET

1.1   Suihkutin

Käytettävässä suihkuttimessa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 – 0/+ 0,5 baaria.

Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 ± 50 mm kulumiselle altistettavalla pinnalla, joka on 380 ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta.

1.2   Testiseos

Testiseos koostuu

| a) | silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2, |
| --- | --- |

a)

silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2,

| b) | vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti. |
| --- | --- |

b)

vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti.

2.   TESTI

Valaisimien linssien ulkopinnat on altistettava kerran tai useammin edellä esitetyllä tavalla tuotetun hiekkasuihkun vaikutukselle. Suihku on suunnattava lähes kohtisuoraan testattavalle pinnalle.

Kuluminen tarkastetaan yhden tai useamman lasinäytteen avulla, jotka on vertailua varten asetettu testattavien linssien läheisyyteen. Seosta suihkutetaan, kunnes vaihtelu näytteen tai näytteiden aikaansaaman valon hajonnassa lisäyksessä 2 määritellyllä menetelmällä mitattuna on sellainen, että

Formula

Testauksessa voidaan käyttää useita vertailunäytteitä sen tarkistamiseksi, että koko testattava pinta on tasaisesti kulunut.

Lisäys 4

TEIPIN PYSYVYYSTESTI

1.   TARKOITUS

Tämän menetelmän avulla pystytään vakio-olosuhteissa määrittämään teipin lineaarinen kiinnitysvoima lasilevyyn nähden.

2.   PERIAATE

Mitataan voima, joka tarvitaan irrottamaan teippi lasilevystä 90 asteen kulmassa.

3.   YMPÄRISTÖOLOSUHTEET

Ympäristön lämpötilan on oltava 23 ± 5 °C ja suhteellisen kosteuden 65 ± 15 prosenttia.

4.   TESTIKAPPALEET

Ennen testiä kiinnitysteipin näyterullaa on pidettävä 24 tunnin ajan määritellyissä ympäristöolosuhteissa (ks. kohta 3).

Kustakin rullasta testataan viisi 400 mm:n pituista testikappaletta. Kyseiset testikappaleet otetaan rullasta, kun teipistä on irrotettu kolme ensimmäistä kierrosta.

5.   MENETTELY

Testi on suoritettava kohdassa 3 määritellyissä olosuhteissa.

Teipistä otetaan viisi testikappaletta siten, että teippiä rullataan auki rullan säteen suuntaisesti nopeudella, joka on noin 300 mm/s. Sitten kappaleet kiinnitetään 15 sekunnin kuluessa seuraavassa esitetyllä tavalla:

| | Teippi kiinnitetään lasilevyyn portaattomasti sormen hienoisella pituussuuntaisella hankaavalla liikkeellä teippiä liiallisesti painamatta niin, että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia. |
| --- | --- |

Teippi kiinnitetään lasilevyyn portaattomasti sormen hienoisella pituussuuntaisella hankaavalla liikkeellä teippiä liiallisesti painamatta niin, että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia.

| | Yhdistelmä jätetään määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi. |
| --- | --- |

Yhdistelmä jätetään määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi.

| | Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleeseen nähden kohtisuorasti. |
| --- | --- |

Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleeseen nähden kohtisuorasti.

| | Levy kiinnitetään paikalleen ja teipin irrallinen pää käännetään taaksepäin 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden. |
| --- | --- |

Levy kiinnitetään paikalleen ja teipin irrallinen pää käännetään taaksepäin 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden.

| | Teippi vedetään irti nopeudella 300 ± 30 mm/s ja tarvittava voima kirjataan. |
| --- | --- |

Teippi vedetään irti nopeudella 300 ± 30 mm/s ja tarvittava voima kirjataan.

6.   TULOKSET

Saadut viisi arvoa asetetaan järjestykseen ja mediaanin arvo otetaan mittauksen tulokseksi. Arvo ilmaistaan newtoneina teipin leveyssenttimetriä kohti.

---

LIITE 6

VERTAILUKESKIPISTE

Image

Valinnainen vertailukeskipisteen merkki on sijoitettava linssille lähivalon vertailuakselin leikkauskohtaan sekä kaukovalojen linsseille silloin, kun ne eivät ole ryhmitettynä, yhdistettynä tai rakenteellisesti yhdistettynä lähivalon kanssa.

Vertailukeskipisteen merkki on edellä olevassa kuvassa esitetty projektiona linssiin nähden kutakuinkin tangentiaalisella tasolla. Merkin muodostavat viivat voivat olla yhtenäisiä tai katkoviivoja.

---

LIITE 7

JÄNNITEMERKINNÄT

| Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin. | | Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen. |
| --- | --- | --- |
| Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään. | | Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään. |
| | | Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulampuista ja/tai LED-moduuleista ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään. |

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin.

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen.

Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.

Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.

Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulampuista ja/tai LED-moduuleista ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään.

---

LIITE 8

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. |
| --- | --- |

1.1

Vaatimustenmukaisuutta koskevat mekaaniset ja geometriset vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa.

| 1.2 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa mittausjännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muulla erikseen määritellyllä jännitteellä mikä tahansa sellainen sattumanvaraisesti valittu ajovalaisin, joka on varustettu | joko
  kohdan 6.1.3 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta nimellisvalovirrasta. Tässä tapauksessa valaistusarvoja on korjattava vastaavasti |
| --- | --- | --- |

1.2

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa mittausjännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muulla erikseen määritellyllä jännitteellä mikä tahansa sellainen sattumanvaraisesti valittu ajovalaisin, joka on varustettu

joko

kohdan 6.1.3 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta nimellisvalovirrasta. Tässä tapauksessa valaistusarvoja on korjattava vastaavasti

| | tai
  sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella. Tämän valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja liitäntälaitteen toleranssien takia. Mitattuja valaistusarvoja voidaan korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan. |
| --- | --- |

tai

sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella. Tämän valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja liitäntälaitteen toleranssien takia. Mitattuja valaistusarvoja voidaan korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan.

| 1.2.1 | Mikään kohdan 1.2 mukaisesti mitattu ja korjattu valaistusarvo ei saa poiketa kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. Arvojen B 50 L (tai R) ja vyöhykkeen A osalta kielteiset poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:






  B 50 L (tai R) (1): | 170 cd, vastaa 20:tä prosenttia
  255 cd, vastaa 30:tä prosenttia |
| --- | --- | --- |
| Vyöhyke A | 255 cd, vastaa 20:tä prosenttia
  380 cd, vastaa 30:tä prosenttia |

1.2.1

Mikään kohdan 1.2 mukaisesti mitattu ja korjattu valaistusarvo ei saa poiketa kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista. Arvojen B 50 L (tai R) ja vyöhykkeen A osalta kielteiset poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:

B 50 L (tai R) (1):

170 cd, vastaa 20:tä prosenttia

255 cd, vastaa 30:tä prosenttia

Vyöhyke A

255 cd, vastaa 20:tä prosenttia

380 cd, vastaa 30:tä prosenttia

| 1.2.2 | Tai jos






  1.2.2.1 | tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 170 cd) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä 0,35 asteen ympyrällä pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ympärillä ja lisäksi segmentillä I, |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Tai jos

1.2.2.1

tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 170 cd) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä 0,35 asteen ympyrällä pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ympärillä ja lisäksi segmentillä I,

| 1.2.2.2 | ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön kohdassa 6.3 määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. |
| --- | --- |

1.2.2.2

ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön kohdassa 6.3 määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta.

| 1.2.3 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.2.3

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

| 1.2.4 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta kohdan 1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.4

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta kohdan 1.2 mukaisesti.

| 1.3 | Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä: | Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin. |
| --- | --- | --- |

1.3

Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Δr on korkeintaan 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Δr on korkeintaan 1,5 mrad.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

| 1.4 | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

1.4

Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä.

| 1.5 | Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tämän säännön kohdassa 6.2.2.3 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte liitteen 10 kohtien 2 ja 3 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

1.5

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tämän säännön kohdassa 6.2.2.3 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte liitteen 10 kohtien 2 ja 3 mukaisella menettelyllä.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksyntämerkin haltijan on suoritettava kullekin ajovalaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos jokin näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ominaisuuksia ja lämmön vaikutuksesta johtuvan valorajan pystysuuntaisen siirtymän tarkastusta.

2.2   Testimenetelmät

| 2.2.1 | Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 2.2.2 | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

| 2.2.3 | Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää, että testilaite kalibroidaan säännöllisesti ja että se vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa mittausta. |
| --- | --- |

2.2.3

Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää, että testilaite kalibroidaan säännöllisesti ja että se vastaa toimivaltaisen viranomaisen suorittamaa mittausta.

| 2.2.4 | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

2.2.4

Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten.

2.3   Näytteenotto

Ajovalaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien ajovalaisimien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin ryhmittää yhteen useista eri tehtaista saadut samaa tyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samaa laatujärjestelmää ja laadunhallintaa.

2.4   Mitattavat ja tallennettavat fotometriset ominaisuudet

Ajovalaisimien näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia säännössä määrätyistä pisteistä. Lukemat otetaan kaukovalon osalta pisteistä Emax, HV (2), HL ja HR (3), ja lähivalon osalta pisteistä B 50 L (tai R) (1), HV, 50 V, 75 R (tai L) ja 25 L2 (tai R2) (ks. liitteen 3 kuva).

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden todentamiselle tämän säännön kohdassa 9.1 asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 9 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

(1)  Suluissa olevat kirjaimet viittaavat vasemmanpuoleisessa liikenteessä käytettäviksi tarkoitettuihin ajovalaisimiin.

(2)  Kun kaukovalo on rakenteellisesti yhdistetty lähivaloon, kaukovalon mittauspiste HV on sama kuin lähivalon mittauspiste HV.

(3)  HL ja HR: Pisteet suoralla hh 2,5 metrin etäisyydellä pisteen HV vasemmalla ja oikealla puolella.

---

LIITE 9

TARKASTAJAN SUORITTAMAA NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia. |
| --- | --- |

1.1

Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia.

| 1.2 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa mittausjännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muulla erikseen määritellyllä jännitteellä mikä tahansa sellainen sattumanvaraisesti valittu ajovalaisin, joka on varustettu | joko
  kohdan 6.1.3 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta nimellisvalovirrasta. Tässä tapauksessa valaistusarvoja on korjattava vastaavasti |
| --- | --- | --- |

1.2

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa mittausjännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muulla erikseen määritellyllä jännitteellä mikä tahansa sellainen sattumanvaraisesti valittu ajovalaisin, joka on varustettu

joko

kohdan 6.1.3 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä. Kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta nimellisvalovirrasta. Tässä tapauksessa valaistusarvoja on korjattava vastaavasti

| | tai
  sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella, jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia; mitattuja valaistusarvoja voidaan tällöin korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan. |
| --- | --- |

tai

sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella, jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia; mitattuja valaistusarvoja voidaan tällöin korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan.

| 1.2.1 | Mikään mitattu arvo ei saa poiketa negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.
  Häikäisyvyöhykkeellä poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:






  B 50 L (tai R) (1): | 170 cd, vastaa 20:tä prosenttia
  255 cd, vastaa 30:tä prosenttia |
| --- | --- | --- |
| Vyöhyke A | 255 cd, vastaa 20:tä prosenttia
  380 cd, vastaa 30:tä prosenttia |

1.2.1

Mikään mitattu arvo ei saa poiketa negatiivisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellyistä arvoista.

Häikäisyvyöhykkeellä poikkeamat saavat olla enintään seuraavat:

B 50 L (tai R) (1):

170 cd, vastaa 20:tä prosenttia

255 cd, vastaa 30:tä prosenttia

Vyöhyke A

255 cd, vastaa 20:tä prosenttia

380 cd, vastaa 30:tä prosenttia

| 1.2.2 | Tai jos






  1.2.2.1 | tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 170 cd) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä 0,35 asteen ympyrällä pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ympärillä ja lisäksi segmentillä I, |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Tai jos

1.2.2.1

tässä säännössä määrätyt arvot täyttyvät lähivalon osalta pisteessä HV (sallittu toleranssi + 170 cd) ja ajovalaisimen ollessa suunnattuna samalla tavalla vähintään yhdessä pisteessä 0,35 asteen ympyrällä pisteiden B 50 L (tai R) (1) (sallittu toleranssi + 85 cd), 75 R (tai L), 50 V, 25 R1 ja 25 L2 ympärillä ja lisäksi segmentillä I,

| 1.2.2.2 | ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön kohdassa 6.3 määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. Viitemerkkiä ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.2.2.2

ja jos kaukovalon osalta pisteen HV sijaitessa alueella, jossa isoluksi on 0,75 Emax, missä tahansa tämän säännön kohdassa 6.3 määritellyssä mittauspisteessä fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. Viitemerkkiä ei oteta huomioon.

| 1.2.3 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.2.3

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

| 1.2.4 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta kohdan 1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.4

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja virranrajoitinta kohdan 1.2 mukaisesti.

| 1.3 | Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä: | Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin. |
| --- | --- | --- |

1.3

Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Δr on korkeintaan 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos (tämän säännön liitteen 4 kohdissa 2.1 ja 2.2 määritelty) arvo Δr on korkeintaan 1,5 mrad.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

| 1.4 | Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä. |
| --- | --- |

1.4

Värikoordinaatteja koskevien vaatimusten on täytyttävä.

| 1.5 | Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tämän säännön kohdassa 6.2.2.3 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte liitteen 10 kohtien 2 ja 3 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

1.5

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti tämän säännön kohdassa 6.2.2.3 vahvistettujen toleranssien puitteissa, on testattava yksi näyte liitteen 10 kohtien 2 ja 3 mukaisella menettelyllä.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä ajovalaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

2.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 2.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:






  2.1.1.1 | Näyte A







  A1: | yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| A2: | molemmat ajovalaisimet yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen B | |

2.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:

2.1.1.1

Näyte A

A1:

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

A2:

molemmat ajovalaisimet yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen B

| 2.1.1.2 | Näyte B







  B1: | molemmat ajovalaisimet | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Näyte B

B1:

molemmat ajovalaisimet

0 prosenttia

| 2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2. edellytykset näytteen A osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2. edellytykset näytteen A osalta täyttyvät.

2.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 2.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  2.2.1.1 | Näyte A







  A3: | yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

2.2.1.1

Näyte A

A3:

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.1.2 | Näyte B







  B2: | jos tulos on A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| B3: | jos tulos on A2 ja | |
| yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| mutta enintään | 30 prosenttia |

2.2.1.2

Näyte B

B2:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

B3:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

mutta enintään

30 prosenttia

| 2.2.2 | tai jos kohdan 1.2.2. edellytykset näytteen A osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.2.2

tai jos kohdan 1.2.2. edellytykset näytteen A osalta eivät täyty.

2.3   Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 10 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.3.1 | Näyte A







  A4: | yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 30 prosenttia |
| A5: | molemmat ajovalaisimet yli | 20 prosenttia |

2.3.1

Näyte A

A4:

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

30 prosenttia

A5:

molemmat ajovalaisimet yli

20 prosenttia

| 2.3.2 | Näyte B







  B4: | jos tulos on A2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| B5: | jos tulos on A2 ja | |
| molemmat ajovalaisimet yli | 20 prosenttia |
| B6: | jos tulos on A2 ja | |
| yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 30 prosenttia |

2.3.2

Näyte B

B4:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

B5:

jos tulos on A2 ja

molemmat ajovalaisimet yli

20 prosenttia

B6:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

30 prosenttia

| 2.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

2.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty.

3.   TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Tulosten A3, B2 ja B3 tapauksessa on kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta suoritettava toistettu näytteenotto (kolmas näyte C ja neljäs näyte D, jotka koostuvat kahdesta valaisimesta, jotka on valmistettu sen jälkeen, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi).

3.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 3.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.1.1.1 | Näyte C







  C1: | yksi ajovalaisin | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| C2: | molemmat ajovalaisimet yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen D | |

3.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.1.1.1

Näyte C

C1:

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

C2:

molemmat ajovalaisimet yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen D

| 3.1.1.2 | Näyte D







  D1: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| molemmat ajovalaisimet | 0 prosenttia |

3.1.1.2

Näyte D

D1:

jos tulos on C2 ja

molemmat ajovalaisimet

0 prosenttia

| 3.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät. |
| --- | --- |

3.1.2

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteen C osalta täyttyvät.

3.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 3.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.2.1.1 | Näyte D







  D2: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 0 prosenttia |
| mutta enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |

3.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.2.1.1

Näyte D

D2:

jos tulos on C2 ja

yksi ajovalaisin yli

0 prosenttia

mutta enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

| 3.2.1.2 | tai jos kohdan 1.2.2. edellytykset näytteen C osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.2.1.2

tai jos kohdan 1.2.2. edellytykset näytteen C osalta eivät täyty.

3.3   Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 11 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.3.1 | Näyte C







  C3: | yksi ajovalaisin enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |
| C4: | molemmat ajovalaisimet yli | 20 prosenttia |

3.3.1

Näyte C

C3:

yksi ajovalaisin enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

C4:

molemmat ajovalaisimet yli

20 prosenttia

| 3.3.2 | Näyte D







  D3: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin 0 prosenttia tai yli | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin yli | 20 prosenttia |

3.3.2

Näyte D

D3:

jos tulos on C2 ja

yksi ajovalaisin 0 prosenttia tai yli

0 prosenttia

yksi ajovalaisin yli

20 prosenttia

| 3.3.3 | tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty. |
| --- | --- |

3.3.3

tai jos kohdan 1.2.2 edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty.

4.   VALORAJAN PYSTYSUUNTAINEN SIIRTYMÄ

Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| | Yksi näytteeseen A kuuluvista ajovalaisimista on tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun valaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdan 2.2.2 mukaisen syklin. |
| --- | --- |

Yksi näytteeseen A kuuluvista ajovalaisimista on tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun valaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdan 2.2.2 mukaisen syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näytettä A edustava ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näytettä A edustava ajovalaisin, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

| | Jos näyte A ei täytä edellä mainittua vaatimusta, on testattava näytteen B kaksi ajovalaisinta saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan valaisimen arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos näyte A ei täytä edellä mainittua vaatimusta, on testattava näytteen B kaksi ajovalaisinta saman menettelyn mukaisesti. Kummankaan valaisimen arvo Δr ei saa olla suurempi kuin 1,5 mrad.

Kuva 1

---

(1)  Suluissa olevat kirjaimet viittaavat vasemmanpuoleisessa liikenteessä käytettäviksi tarkoitettuihin ajovalaisimiin.

---

LIITE 10

LÄHIVALOA TUOTTAVIEN AJONVALAISIMIEN VALORAJAN TODENTAMINEN LAITTEIDEN AVULLA

1.   YLEISTÄ

Tämän säännön kohtaa 6.2.2.4 sovellettaessa valorajan laatu on testattava tämän liitteen kohdan 2 mukaisesti, ja laitteiden avulla tapahtuva valokeilan säätö pysty- ja vaakasuunnassa on tehtävä kohdassa 3 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Ennen valorajan laadun mittausta ja laitteiden avulla tapahtuvaa suuntausta on suoritettava tämän säännön kohtien 6.2.2.1 ja 6.2.2.2 mukainen silmämääräinen esisuuntaus.

2.   VALORAJAN LAADUN MITTAAMINEN

Vähimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on

| a) | 10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai |
| --- | --- |

a)

10 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, tai

| b) | 25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 metriä, kun käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Käytetty mittausetäisyys on mainittava ilmoituslomakkeen kohdassa 9 (ks. tämän säännön liite 1).

Enimmäisterävyyden määrittämiseksi on tehtävä valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus 0,05 asteen välein siten, että mittausetäisyys on 25 metriä ja käytetään anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Valorajan laadun katsotaan olevan hyväksyttävä, jos ainakin yksi mittaussarja vastaa kohtien 2.1–2.3 vaatimuksia.

2.1   Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja (1).

2.2   Valorajan terävyys

Terävyyskerroin G määritellään suorittamalla valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös 2,5 asteen etäisyydellä suorasta VV ja käyttämällä seuraavaa kaavaa:

Formula, jossa β = sijainti pystysuunnassa asteina.

G:n arvon on oltava vähintään 0,13 (vähimmäisterävyys) ja enintään 0,40 (enimmäisterävyys).

2.3   Lineaarisuus

Vaakasuuntaisen valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka sijoittuu 1,5–3,5 asteen etäisyydelle suorasta VV (ks. kuva 1).

| a) | Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä suorasta VV, määritetään seuraavalla kaavalla:

  . |
| --- | --- |

a)

Valorajan käyrän käännepisteet pystylinjoilla, jotka sijaitsevat 1,5 ja 2,5 ja 3,5 asteen etäisyydellä suorasta VV, määritetään seuraavalla kaavalla:

Formula.

| b) | Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta. |
| --- | --- |

b)

Käännepisteiden välinen suurin etäisyys pystysuunnassa saa olla enintään 0,2 astetta.

3.   PYSTY- JA VAAKASÄÄTÖ

Jos valoraja on tämän liitteen kohdassa 2 vahvistettujen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan säätö voidaan tehdä laitteiden avulla.

Kuva 1

Valorajan laadun mittaus

Image

| Huomautus: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat. |
| --- | --- |

Huomautus:

Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat.

3.1   Pystysuuntainen säätö

Valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse tehdään pyyhkäisymittaus pystysuunnassa suoran B alapuolelta ylöspäin kohdassa, joka on 2,5 asteen etäisyydellä suorasta VV. Käännepiste (jossa d2 (log E) / dv2 = 0) määritetään ja sijoitetaan suoralle B kohtaan, joka on 1 prosentin etäisyydellä suoran HH alapuolella.

3.2   Vaakasuuntainen säätö

Hakijan on ilmoitettava jompikumpi seuraavista vaakasuuntausmenetelmistä:

| a) | Suoraan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva 2).
  Yhdellä vaakasuuntaisella suoralla, jonka sijainti on 0,2 D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä heti sen jälkeen, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla , jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.
  Suoralla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava suoralla A.

  Kuva 2


  Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus











  Huomautus: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat. |
| --- | --- | --- |

a)

Suoraan 0,2 D perustuva menetelmä (ks. kuva 2).

Yhdellä vaakasuuntaisella suoralla, jonka sijainti on 0,2 D, tehdään pyyhkäisymittaus 5 asteen etäisyydellä oikealla ja 5 asteen etäisyydellä vasemmalla puolella sijaitsevien pisteiden välillä heti sen jälkeen, kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa. Enimmäiskaltevuus G, joka määritellään kaavalla Formula, jossa β on sijainti vaakasuunnassa asteina, ei saa olla pienempi kuin 0,08.

Suoralla 0,2 D olevan käännepisteen on sijaittava suoralla A.

Kuva 2

Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – vaakasuuntainen pyyhkäisymittaus

Image

Huomautus:

Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat.

| b) | Kolmen suoran menetelmä (ks. kuva 3)
  Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella suoralla, jotka sijaitsevat kohdissa 1°R, 2°R ja 3°R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla

  jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella suoralla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän viivan ja pystysuuntausta tehtäessä saadun suoran B leikkauskohdan on sijaittava suoralla V.

  Kuva 3


  Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen suoran pyyhkäisymittaus











  Huomautus: | Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat. |
| --- | --- | --- |

b)

Kolmen suoran menetelmä (ks. kuva 3)

Kun valaisin on suunnattu pystysuunnassa, tehdään pyyhkäisymittaus välillä 2° D – 2° U kolmella pystysuuntaisella suoralla, jotka sijaitsevat kohdissa 1°R, 2°R ja 3°R. Enimmäiskaltevuudet G, jotka määritellään kaavalla

jossa β on sijainti pystysuunnassa asteina, eivät saa olla pienempiä kuin 0,08. Edellä tarkoitetuilla kolmella suoralla olevien käännepisteiden perusteella piirretään suora viiva. Tämän viivan ja pystysuuntausta tehtäessä saadun suoran B leikkauskohdan on sijaittava suoralla V.

Kuva 3

Pysty- ja vaakasäätö laitteiden avulla – kolmen suoran pyyhkäisymittaus

Image

Huomautus:

Pysty- ja vaakasuuntien mittakaavat eivät ole samat.

---

(1)  Tätä kohtaa on muutettava, kun objektiivinen testausmenetelmä on käytettävissä.

---

LIITE 11

LED-MODUULEJA JA NIITÄ SISÄLTÄVIÄ AJOVALAISIMIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| 1.1 | Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita. |
| --- | --- |

1.1

Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita.

| 1.2 | LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä. |
| --- | --- |

1.2

LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä.

| 1.3 | LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja. |
| --- | --- |

1.3

LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

| 1.4 | Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että






  1.4.1 | jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen fotometriset vaatimukset täyttyvät |
| --- | --- | --- |

1.4

Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että

1.4.1

jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen fotometriset vaatimukset täyttyvät

| 1.4.2 | samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään. |
| --- | --- |

1.4.2

samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään.

| 1.5 | Elektroniset valonlähteen säätölaitteet voivat olla osana LED-moduuleja. |
| --- | --- |

1.5

Elektroniset valonlähteen säätölaitteet voivat olla osana LED-moduuleja.

2.   VALMISTUS

| 2.1 | LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla. |
| --- | --- |

2.1

LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla.

| 2.2 | Kiinnitysosien on oltava kestäviä ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin. |
| --- | --- |

2.2

Kiinnitysosien on oltava kestäviä ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Soveltaminen

| 3.1.1 | Kaikki näytteet on testattava kohdan 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.1

Kaikki näytteet on testattava kohdan 4 mukaisesti.

| 3.1.2 | LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava säännön nro 48 kohdassa 2.7.1 tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita. |
| --- | --- |

3.1.2

LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava säännön nro 48 kohdassa 2.7.1 tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita.

3.2   Käyttöolosuhteet

3.2.1   LED-moduulien testaus

Kaikki näytteet on testattava tämän säännön kohdassa 6.2.4.4 määritellyissä olosuhteissa. Ellei tässä liitteessä muuta määrätä, LED-moduulit on testattava valmistajan toimittaman ajovalaisimen sisällä.

3.2.2   Ympäristön lämpötila

Sähköisiä ja fotometrisia ominaisuuksia mitattaessa ajovalaisinta on käytettävä kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

3.3   Vanhennus

Hakijan pyynnöstä LED-moduulia on käytettävä 15 tunnin ajan, minkä jälkeen se on jäähdytettävä ympäristön lämpötilaan ennen tässä säännössä määriteltyjen testien aloittamista.

4.   ERITYISVAATIMUKSET JA -TESTIT

4.1   UV-säteily

Vähäistä UV-säteilyä tuottavan LED-moduulin tuottaman UV-säteilyn on oltava sellaista, että

Formula

jossa

| | S(λ)(yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin |
| --- | --- |

S(λ)(yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin

| | km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo.

(Muiden symbolien selitykset säännön nro 112 liitteen 9 kohdassa 4.1.1.)

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein. UV-säteilyarvo painotetaan seuraavassa UV-taulukossa esitettyjen arvojen mukaisesti.

UV-taulukko

Arvot ovat IRPA/INIRC-komission ohjeen ”Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation” mukaiset. Aallonpituudet (nanometreinä) ovat edustavia. Muut arvot on interpoloitava.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

---

| 14.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 176/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 176/128

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 113 – Symmetrisen lähivalon tai kaukovalon tai molempien aikaansaavien, hehkulampuilla, kaasupurkausvalonlähteillä tai LED-moduuleilla varustettujen moottoriajoneuvojen ajovalaisimien tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 3 muutossarjaan 01 – Voimaantulopäivä: 9. lokakuuta 2014

SISÄLTÖ

SOVELTAMISALA

| 1. | Määritelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ajovalaisimen hyväksyntää koskeva hakemus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Merkinnät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valaistus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Väri |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ajovalaisintyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

2

| 3 | Pallokoordinaatistomittausjärjestelmä ja testauspisteiden sijainti |
| --- | --- |

3

| 4 | Toiminnassa olevien ajovalaisimien fotometristen ominaisuuksien vakauden testaus – luokkien B, C, D ja E täydellisten ajovalaisimien testit |
| --- | --- |

4

| 5 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyä koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

5

| 6 | Muovimateriaalista valmistettuja linssejä sisältäviä valaisimia koskevat vaatimukset – linssi- tai materiaalinäytteiden ja täydellisten valaisimien testaus |
| --- | --- |

6

| 7 | Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

7

| 8 | Fotometristen ominaisuuksien vakauden testauksessa käytettävät toimintajaksot |
| --- | --- |

8

| 9 | Symmetrisen lähivalon tuottavien ajovalaisimien valorajan määrittäminen ja terävyys sekä valaisimen suuntaaminen valorajan avulla |
| --- | --- |

9

| 10 | Vertailukeskipiste |
| --- | --- |

10

| 11 | Jännitemerkinnät |
| --- | --- |

11

| 12 | LED-moduuleja ja niitä sisältäviä ajovalaisimia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

12

SOVELTAMISALA (1)
   (2),

Tämä sääntö koskee ajovalaisimia luokkien L, M, N ja T (3) ajoneuvoissa.

1.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1.1 | ’Linssillä’ tarkoitetaan ajovalaisimen (ajovalaisinyksikön) uloimmaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan kautta. |
| --- | --- |

1.1

’Linssillä’ tarkoitetaan ajovalaisimen (ajovalaisinyksikön) uloimmaista osaa, joka lähettää valoa valaisevan pinnan kautta.

| 1.2 | ’Pinnoitteella’ tarkoitetaan linssin ulkopinnalle yhtenä tai useampana kerroksena lisättävää tuotetta. |
| --- | --- |

1.2

’Pinnoitteella’ tarkoitetaan linssin ulkopinnalle yhtenä tai useampana kerroksena lisättävää tuotetta.

| 1.3 | ’Erityyppisillä ajovalaisimilla’ tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  1.3.1 | kauppanimi tai tavaramerkki, |
| --- | --- | --- |

1.3

’Erityyppisillä ajovalaisimilla’ tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

1.3.1

kauppanimi tai tavaramerkki,

| 1.3.2 | optisen järjestelmän ominaisuudet, |
| --- | --- |

1.3.2

optisen järjestelmän ominaisuudet,

| 1.3.3 | sellaiset valaisimeen sisältyvät tai siitä puuttuvat osat, jotka voivat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen, absorption ja/tai vääristymisen vuoksi, |
| --- | --- |

1.3.3

sellaiset valaisimeen sisältyvät tai siitä puuttuvat osat, jotka voivat muuttaa optisia tuloksia toiminnan aikana tapahtuvan heijastuksen, valon taittumisen, absorption ja/tai vääristymisen vuoksi,

| 1.3.4 | tuotettu valolaji (lähivalo, kaukovalo tai molemmat), |
| --- | --- |

1.3.4

tuotettu valolaji (lähivalo, kaukovalo tai molemmat),

| 1.3.5 | hehkulamppujen luokat, kaasupurkausvalonlähde tai valonlähdemoduulin tunnistuskoodit. |
| --- | --- |

1.3.5

hehkulamppujen luokat, kaasupurkausvalonlähde tai valonlähdemoduulin tunnistuskoodit.

| 1.4 | ’Eri luokkien (A tai B tai C tai D tai E) ajovalaisimilla’ tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka ovat tunnistettavissa erityisten fotometristen ominaisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

1.4

’Eri luokkien (A tai B tai C tai D tai E) ajovalaisimilla’ tarkoitetaan ajovalaisimia, jotka ovat tunnistettavissa erityisten fotometristen ominaisuuksien perusteella.

| 1.5 | ’Laitteen lähettämän valon väri’: Tähän sääntöön sovelletaan valon väriä koskevia määritelmiä, jotka on vahvistettu säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuhetkellä. |
| --- | --- |

1.5

’Laitteen lähettämän valon väri’: Tähän sääntöön sovelletaan valon väriä koskevia määritelmiä, jotka on vahvistettu säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuhetkellä.

| 1.6 | Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun, kahdesta ajovalaisimesta koostuvan järjestelmän katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä. |
| --- | --- |

1.6

Ajoneuvon vasemmalle puolelle asennettavaksi tarkoitetun ja sitä vastaavan oikealle puolelle tarkoitetun, kahdesta ajovalaisimesta koostuvan järjestelmän katsotaan kuitenkin olevan samaa tyyppiä.

| 1.7 | Tässä säännössä olevat viittaukset standardihehkulamppuihin ja sääntöön nro 37 viittaavat sääntöön nro 37 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana. |
| --- | --- |

1.7

Tässä säännössä olevat viittaukset standardihehkulamppuihin ja sääntöön nro 37 viittaavat sääntöön nro 37 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana.

| 1.8 | Tässä säännössä olevat viittaukset standardikaasupurkausvalonlähteisiin ja sääntöön nro 99 viittaavat sääntöön nro 99 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana. |
| --- | --- |

1.8

Tässä säännössä olevat viittaukset standardikaasupurkausvalonlähteisiin ja sääntöön nro 99 viittaavat sääntöön nro 99 ja sen muutossarjoihin, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakuajankohtana.

| 1.9 | ’Lisävalaisinyksiköllä’ tarkoitetaan sitä ajovalaisinjärjestelmän osaa, joka tuottaa kääntyvän valon. Se on riippumaton laitteesta, joka tuottaa pääasiallisen lähivalon, se voi koostua optisista, mekaanisista ja sähköisistä komponenteista ja se voidaan ryhmittää ja/tai rakenteellisesti yhdistää muiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.9

’Lisävalaisinyksiköllä’ tarkoitetaan sitä ajovalaisinjärjestelmän osaa, joka tuottaa kääntyvän valon. Se on riippumaton laitteesta, joka tuottaa pääasiallisen lähivalon, se voi koostua optisista, mekaanisista ja sähköisistä komponenteista ja se voidaan ryhmittää ja/tai rakenteellisesti yhdistää muiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden kanssa.

| 1.10 | Tähän sääntöön sovelletaan muita asiaankuuluvia määritelmiä, jotka annetaan säännöissä nro 48, 53 ja 74 ja niiden muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä. |
| --- | --- |

1.10

Tähän sääntöön sovelletaan muita asiaankuuluvia määritelmiä, jotka annetaan säännöissä nro 48, 53 ja 74 ja niiden muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

2.   AJOVALAISIMEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS (4)

| 2.1 | Hyväksyntähakemuksen tekee kauppanimen tai tavaramerkin omistaja tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksessa on ilmoitettava seuraavat:






  2.1.1 | onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan sekä lähivaloa että kaukovaloa vai ainoastaan toista näistä, |
| --- | --- | --- |

2.1

Hyväksyntähakemuksen tekee kauppanimen tai tavaramerkin omistaja tai tämän valtuutettu edustaja. Hakemuksessa on ilmoitettava seuraavat:

2.1.1

onko ajovalaisin tarkoitettu tuottamaan sekä lähivaloa että kaukovaloa vai ainoastaan toista näistä,

| 2.1.2 | onko kyseessä luokan A vai B vai C vai D vai E ajovalaisin, |
| --- | --- |

2.1.2

onko kyseessä luokan A vai B vai C vai D vai E ajovalaisin,

| 2.1.3 | käytettyjen hehkulamppujen luokka sen mukaisesti kuin ne luetellaan säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuhetkellä. |
| --- | --- |

2.1.3

käytettyjen hehkulamppujen luokka sen mukaisesti kuin ne luetellaan säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuhetkellä.

| 2.1.4 | mahdollisen kaasupurkausvalonlähteen luokka säännön nro 99 mukaisesti, |
| --- | --- |

2.1.4

mahdollisen kaasupurkausvalonlähteen luokka säännön nro 99 mukaisesti,

| 2.1.5 | LED-moduulien tapauksessa valonlähdemoduulin tunnistuskoodit, |
| --- | --- |

2.1.5

LED-moduulien tapauksessa valonlähdemoduulin tunnistuskoodit,

| 2.1.6 | lisävalaisinyksikköjen tapauksessa lisävalaisinyksikön tunnistuskoodit. |
| --- | --- |

2.1.6

lisävalaisinyksikköjen tapauksessa lisävalaisinyksikön tunnistuskoodit.

| 2.2 | Jokaiseen hyväksyntähakemukseen on liitettävä






  2.2.1 | kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, jotka mahdollistavat tyypin tunnistamisen ja joissa esitetään ajovalaisin edestä päin siten, että linssin mahdollisen urituksen yksityiskohdat näkyvät, sekä poikkileikkaus. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntämerkille varattu tila sekä tapauksen mukaan






  a) | LED-moduulien tapauksessa piirustuksista on käytävä ilmi lisäksi moduulien tunnistuskoodeille varatut tilat |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Jokaiseen hyväksyntähakemukseen on liitettävä

2.2.1

kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, jotka mahdollistavat tyypin tunnistamisen ja joissa esitetään ajovalaisin edestä päin siten, että linssin mahdollisen urituksen yksityiskohdat näkyvät, sekä poikkileikkaus. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntämerkille varattu tila sekä tapauksen mukaan

a)

LED-moduulien tapauksessa piirustuksista on käytävä ilmi lisäksi moduulien tunnistuskoodeille varatut tilat

| b) | lisävalaisinyksikköjen tapauksessa lisävalaisinyksiköissä ja pääasiallisen lähivalon tuottavissa ajovalaisimissa tunnistuskoodeille varattu tila |
| --- | --- |

b)

lisävalaisinyksikköjen tapauksessa lisävalaisinyksiköissä ja pääasiallisen lähivalon tuottavissa ajovalaisimissa tunnistuskoodeille varattu tila

| c) | lisävalaisinyksikköjen tapauksessa kohdan 6.2.8 vaatimukset täyttävien laitteiden geometriset asennusedellytykset. |
| --- | --- |

c)

lisävalaisinyksikköjen tapauksessa kohdan 6.2.8 vaatimukset täyttävien laitteiden geometriset asennusedellytykset.

| 2.2.2 | lyhyt tekninen kuvaus, jossa annetaan seuraavat tiedot:






  2.2.2.1 | kaasupurkausvalaisimien tapauksessa virranrajoittimien merkki ja tyyppi, jos virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteisiin |
| --- | --- | --- |

2.2.2

lyhyt tekninen kuvaus, jossa annetaan seuraavat tiedot:

2.2.2.1

kaasupurkausvalaisimien tapauksessa virranrajoittimien merkki ja tyyppi, jos virranrajoitinta ei ole integroitu valonlähteisiin

| 2.2.2.2 | LED-moduulien tapauksessa






  a) | lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2

LED-moduulien tapauksessa

a)

lyhyt tekninen kuvaus LED-moduuleista

| b) | piirustus, jossa esitetään sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet ja nimellisvalovirta sekä kunkin LED-moduulin osalta maininta, onko se vaihdettavissa vai ei |
| --- | --- |

b)

piirustus, jossa esitetään sähköiset ja fotometriset perusominaisuudet ja nimellisvalovirta sekä kunkin LED-moduulin osalta maininta, onko se vaihdettavissa vai ei

| c) | elektronisen valonlähteensäätimen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä |
| --- | --- |

c)

elektronisen valonlähteensäätimen tapauksessa tiedot hyväksyntätesteissä tarvittavasta sähköisestä liitännästä

| 2.2.2.3 | kääntyvän valon tuottavan ajovalaisimen tapauksessa vähimmäiskallistuskulmat kohdan 6.2.8.1 vaatimuksen täyttämiseksi |
| --- | --- |

2.2.2.3

kääntyvän valon tuottavan ajovalaisimen tapauksessa vähimmäiskallistuskulmat kohdan 6.2.8.1 vaatimuksen täyttämiseksi

| 2.2.3 | kaksi ajovalaisintyypin näytekappaletta. Kahdesta ajovalaisimesta koostuvan järjestelmän tapauksessa kustakin ajovalaisintypistä kaksi näytettä, yksi ajoneuvon vasemmalle ja yksi oikealle puolelle asennettavaksi tarkoitetusta valaisimesta. |
| --- | --- |

2.2.3

kaksi ajovalaisintyypin näytekappaletta. Kahdesta ajovalaisimesta koostuvan järjestelmän tapauksessa kustakin ajovalaisintypistä kaksi näytettä, yksi ajoneuvon vasemmalle ja yksi oikealle puolelle asennettavaksi tarkoitetusta valaisimesta.

| 2.2.4 | luokan B tai C tai D tai E ajovalaisimien osalta linssien valmistuksessa käytetyn muovin testaamista varten:






  2.2.4.1 | luokan B tai C tai D tai E osalta neljätoista linssiä,






  2.2.4.1.1 | joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 × 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 × 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm), |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

luokan B tai C tai D tai E ajovalaisimien osalta linssien valmistuksessa käytetyn muovin testaamista varten:

2.2.4.1

luokan B tai C tai D tai E osalta neljätoista linssiä,

2.2.4.1.1

joista kymmenen voidaan korvata kymmenellä vähintään 60 × 80 mm:n suuruisella materiaalinäytteellä, joissa on tasomainen tai kupera ulkopinta ja keskellä vähintään 15 × 15 mm:n suuruinen olennaisilta osin tasomainen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm),

| 2.2.4.1.2 | kunkin tällaisen linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

kunkin tällaisen linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytettävällä menetelmällä

| 2.2.4.2 | heijastin, johon linssit voidaan asentaa valmistajan ohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

2.2.4.2

heijastin, johon linssit voidaan asentaa valmistajan ohjeiden mukaan.

| 2.2.5 | säännön nro 99 mukaisilla valonlähteillä tai pelkästään LED-moduuleilla varustettujen ajovalaisimien tapauksessa muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi valonlähteiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman UV-säteilyn siedon osalta






  2.2.5.1 | yksi näyte kustakin ajovalaisimessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi ajovalaisinnäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa. |
| --- | --- | --- |

2.2.5

säännön nro 99 mukaisilla valonlähteillä tai pelkästään LED-moduuleilla varustettujen ajovalaisimien tapauksessa muovimateriaalista valmistettujen valoa läpäisevien tai heijastavien osien testaamiseksi valonlähteiden ajovalaisimen sisällä aiheuttaman UV-säteilyn siedon osalta

2.2.5.1

yksi näyte kustakin ajovalaisimessa käytetystä asianomaisesta materiaalista tai yksi ajovalaisinnäyte, joka sisältää nämä materiaalit. Kunkin materiaalinäytteen on oltava ulkomuodoltaan ja mahdolliselta pintakäsittelyltään samanlainen kuin materiaali, jota on tarkoitus käyttää hyväksyttävänä olevassa ajovalaisimessa.

| 2.2.5.2 | Valaisimen sisällä käytettävien materiaalien UV-siedon testaaminen ei ole välttämätöntä,






  2.2.5.2.1 | jos käytetään säännön nro 99 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia kaasupurkausvalonlähteitä tai |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2

Valaisimen sisällä käytettävien materiaalien UV-siedon testaaminen ei ole välttämätöntä,

2.2.5.2.1

jos käytetään säännön nro 99 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia kaasupurkausvalonlähteitä tai

| 2.2.5.2.2 | jos käytetään ainoastaan tämän säännön liitteen 12 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia LED-moduuleja tai |
| --- | --- |

2.2.5.2.2

jos käytetään ainoastaan tämän säännön liitteen 12 mukaisia vähän UV-säteilyä tuottavia LED-moduuleja tai

| 2.2.5.2.3 | jos asianomaiset ajovalaisimen osat suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuodattimilla. |
| --- | --- |

2.2.5.2.3

jos asianomaiset ajovalaisimen osat suojataan UV-säteilyltä esimerkiksi lasisuodattimilla.

| 2.2.6 | tapauksen mukaan yksi virranrajoitin tai elektroninen valonlähteen säätölaite. |
| --- | --- |

2.2.6

tapauksen mukaan yksi virranrajoitin tai elektroninen valonlähteen säätölaite.

| 2.3 | Jos materiaalit, joista linssit ja mahdollinen pinnoite on valmistettu, on jo testattu, niiden mukana on toimitettava kyseisten materiaalien ja pinnoitteiden ominaisuuksia koskeva testausseloste. |
| --- | --- |

2.3

Jos materiaalit, joista linssit ja mahdollinen pinnoite on valmistettu, on jo testattu, niiden mukana on toimitettava kyseisten materiaalien ja pinnoitteiden ominaisuuksia koskeva testausseloste.

3.   MERKINNÄT

| 3.1 | Hyväksyntää varten toimitetuissa ajovalaisimissa on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

3.1

Hyväksyntää varten toimitetuissa ajovalaisimissa on oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.

| 3.2 | Valaisimien linssissä ja päärungossa (5) on oltava riittävän kokoiset tilat kohdassa 4 tarkoitetulle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Nämä tilat on osoitettava kohdassa 2.2.1 tarkoitetuissa piirustuksissa. |
| --- | --- |

3.2

Valaisimien linssissä ja päärungossa (5) on oltava riittävän kokoiset tilat kohdassa 4 tarkoitetulle hyväksyntämerkille ja lisätunnuksille. Nämä tilat on osoitettava kohdassa 2.2.1 tarkoitetuissa piirustuksissa.

| 3.3 | Ajovalaisimen takapuolelle on merkittävä käytettävien hehkulamppujen tai kaasupurkausvalonlähteen luokka. |
| --- | --- |

3.3

Ajovalaisimen takapuolelle on merkittävä käytettävien hehkulamppujen tai kaasupurkausvalonlähteen luokka.

| 3.4 | Luokan E ajovalaisimissa voi olla merkittynä vertailukeskipiste valoa säteilevään pintaan liitteen 10 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

Luokan E ajovalaisimissa voi olla merkittynä vertailukeskipiste valoa säteilevään pintaan liitteen 10 mukaisesti.

| 3.5 | Luokan E ajovalaisimissa on oltava liitteessä 11 esitetyt jännitemerkinnät. |
| --- | --- |

3.5

Luokan E ajovalaisimissa on oltava liitteessä 11 esitetyt jännitemerkinnät.

| 3.6 | Valaisimiin, joissa käytetään LED-moduuleita, on oltava merkittynä nimellisjännite, nimellisteho ja valonlähdemoduulin tunnistuskoodi. |
| --- | --- |

3.6

Valaisimiin, joissa käytetään LED-moduuleita, on oltava merkittynä nimellisjännite, nimellisteho ja valonlähdemoduulin tunnistuskoodi.

| 3.7 | Hyväksyttävän valaisimen mukana toimitetuissa LED-moduuleissa on oltava






  3.7.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla. |
| --- | --- | --- |

3.7

Hyväksyttävän valaisimen mukana toimitetuissa LED-moduuleissa on oltava

3.7.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.

| 3.7.2 | moduulin tunnuskoodi merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.
  Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta moduuli) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

3.7.2

moduulin tunnuskoodi merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.

Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista MD (lyhenteenä sanasta moduuli) ja hyväksyntämerkistä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää sekä lisätunnuksista ja -merkeistä silloin, kun käytetään useita erilaisia valonlähdemoduuleita. Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa moduulia käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan.

| 3.7.3 | Jos LED-moduulit eivät ole vaihdettavissa, LED-moduuleja koskevia merkintöjä ei vaadita. |
| --- | --- |

3.7.3

Jos LED-moduulit eivät ole vaihdettavissa, LED-moduuleja koskevia merkintöjä ei vaadita.

| 3.8 | Jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätimellä, joka ei ole osana LED-moduulia, säätimeen on merkittävä sen oma tunnistuskoodi sekä nimellistulojännite ja -teho. |
| --- | --- |

3.8

Jos LED-moduulia ohjataan elektronisella valonlähteen säätimellä, joka ei ole osana LED-moduulia, säätimeen on merkittävä sen oma tunnistuskoodi sekä nimellistulojännite ja -teho.

| 3.9 | Lisävalaisinyksiköiden tapauksessa pääasiallisen lähivalon tuottavissa ajovalaisimissa on oltava kohdassa 3.10.2 mainitut lisävalaisinyksiköiden tunnistuskoodit. |
| --- | --- |

3.9

Lisävalaisinyksiköiden tapauksessa pääasiallisen lähivalon tuottavissa ajovalaisimissa on oltava kohdassa 3.10.2 mainitut lisävalaisinyksiköiden tunnistuskoodit.

| 3.10 | Lisävalaisinyksiköissä on oltava seuraavat merkinnät:






  3.10.1 | hakijan kauppanimi tai tavaramerkki merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla, |
| --- | --- | --- |

3.10

Lisävalaisinyksiköissä on oltava seuraavat merkinnät:

3.10.1

hakijan kauppanimi tai tavaramerkki merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla,

| 3.10.2 | hehkulankavalonlähteen tapauksessa hehkulamppujen luokat ja/tai
  LED-moduulien tapauksessa LED-moduulien nimellisjännite ja -teho ja tunnistuskoodit, |
| --- | --- |

3.10.2

hehkulankavalonlähteen tapauksessa hehkulamppujen luokat ja/tai

LED-moduulien tapauksessa LED-moduulien nimellisjännite ja -teho ja tunnistuskoodit,

| 3.10.3 | lisävalaisinyksiköiden tunnistuskoodit merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.
  Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista ALU (Additional Lighting Unit), joita seuraa hyväksyntämerkintä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää (esim. ALU E43 1234) ja, jos käytetään useita erilaisia lisävalaisinyksiköitä, sen jälkeen lisätunnukset tai -merkit (esim. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa lisävalaisinyksikköjä käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan. |
| --- | --- |

3.10.3

lisävalaisinyksiköiden tunnistuskoodit merkittynä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla.

Tunnistuskoodi koostuu kirjaimista ALU (Additional Lighting Unit), joita seuraa hyväksyntämerkintä ilman kohdassa 4.2.1 määrättyä ympyrää (esim. ALU E43 1234) ja, jos käytetään useita erilaisia lisävalaisinyksiköitä, sen jälkeen lisätunnukset tai -merkit (esim. ALU E43 1234-A, ALU E43 1234-B). Tämä tunnistuskoodi on merkittävä kohdassa 2.2.1 mainittuihin piirustuksiin. Hyväksyntämerkinnän ei tarvitse olla sama kuin siinä valaisimessa oleva hyväksyntämerkintä, jossa lisävalaisinyksikköjä käytetään, mutta molempien merkintöjen on oltava saman hakijan.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Yleistä

| 4.1.1 | Jos ajovalaisintyypin kaikki kohdan 2 mukaisesti hyväksyntää varten toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään. |
| --- | --- |

4.1.1

Jos ajovalaisintyypin kaikki kohdan 2 mukaisesti hyväksyntää varten toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

| 4.1.2 | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen hyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää edellyttäen, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista täyttää sitä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

4.1.2

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen hyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää edellyttäen, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista täyttää sitä koskevat vaatimukset.

| 4.1.3 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämisajankohtana. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ajovalaisintyypille. |
| --- | --- |

4.1.3

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämisajankohtana. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ajovalaisintyypille.

| 4.1.4 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajovalaisintyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

4.1.4

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajovalaisintyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka valaisintyypin tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 4.1.5 | Kohdassa 3.1 tarkoitetun merkin lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen ajovalaisimeen on kiinnitettävä kohdissa 4.2 ja 4.3 tarkoitettu hyväksyntämerkki kohdassa 3.2 tarkoitettuihin tiloihin. |
| --- | --- |

4.1.5

Kohdassa 3.1 tarkoitetun merkin lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen ajovalaisimeen on kiinnitettävä kohdissa 4.2 ja 4.3 tarkoitettu hyväksyntämerkki kohdassa 3.2 tarkoitettuihin tiloihin.

4.2   Hyväksyntämerkinnän koostumus

Hyväksyntämerkintä muodostuu seuraavista osista:

| 4.2.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat






  4.2.1.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (6), jotka ovat ympyrän sisällä, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

kansainvälinen hyväksyntämerkintä, jonka osat ovat

4.2.1.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (6), jotka ovat ympyrän sisällä,

| 4.2.1.2 | kohdassa 3.1.4 tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero, |
| --- | --- |

4.2.1.2

kohdassa 3.1.4 tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero,

| 4.2.2 | seuraava lisätunnus:






  4.2.2.1 | vaakasuora kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle, |
| --- | --- | --- |

4.2.2

seuraava lisätunnus:

4.2.2.1

vaakasuora kaksipäinen nuoli, jonka toinen pää osoittaa vasemmalle ja toinen oikealle,

| 4.2.2.2 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan lähivalon osalta, kirjaimet C-AS luokan A ajovalaisimien osalta, C-BS luokan B ajovalaisimien osalta, WC-CS luokan C ajovalaisimien osalta, WC-DS luokan D ajovalaisimien osalta ja WC-ES luokan E ajovalaisimien osalta, |
| --- | --- |

4.2.2.2

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan lähivalon osalta, kirjaimet C-AS luokan A ajovalaisimien osalta, C-BS luokan B ajovalaisimien osalta, WC-CS luokan C ajovalaisimien osalta, WC-DS luokan D ajovalaisimien osalta ja WC-ES luokan E ajovalaisimien osalta,

| 4.2.2.3 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan kaukovalon osalta, kirjaimet R-BS luokan B ajovalaisimien osalta, WR-CS luokan C ajovalaisimien osalta, WR-DS luokan D ajovalaisimien osalta ja WR-ES luokan E ajovalaisimien osalta, |
| --- | --- |

4.2.2.3

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset ainoastaan kaukovalon osalta, kirjaimet R-BS luokan B ajovalaisimien osalta, WR-CS luokan C ajovalaisimien osalta, WR-DS luokan D ajovalaisimien osalta ja WR-ES luokan E ajovalaisimien osalta,

| 4.2.2.4 | ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset sekä lähi- että kaukovalon osalta, kirjaimet CR-BS luokan B ajovalaisimien osalta, WCR-CS luokan C ajovalaisimien osalta, WCR-DS luokan D ajovalaisimien osalta ja WCR-ES luokan E ajovalaisimien osalta, |
| --- | --- |

4.2.2.4

ajovalaisimissa, jotka ovat tämän säännön vaatimusten mukaiset sekä lähi- että kaukovalon osalta, kirjaimet CR-BS luokan B ajovalaisimien osalta, WCR-CS luokan C ajovalaisimien osalta, WCR-DS luokan D ajovalaisimien osalta ja WCR-ES luokan E ajovalaisimien osalta,

| 4.2.2.5 | ajovalaisimissa, joissa on muovimateriaalista valmistettu linssi, kirjaimet PL, jotka merkitään kohdissa 4.2.1 ja 4.2.2 tarkoitettujen tunnusten lähelle, |
| --- | --- |

4.2.2.5

ajovalaisimissa, joissa on muovimateriaalista valmistettu linssi, kirjaimet PL, jotka merkitään kohdissa 4.2.1 ja 4.2.2 tarkoitettujen tunnusten lähelle,

| 4.2.2.6 | ajovalaisimissa, jotka eivät kuulu luokkaan A ja jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset kaukovalon osalta, enimmäisvalovoima ilmaistuna kohdassa 6.3.3.2 määritellyllä viitemerkillä, joka sijaitsee lähellä E-kirjaimen sisältävää ympyrää. |
| --- | --- |

4.2.2.6

ajovalaisimissa, jotka eivät kuulu luokkaan A ja jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset kaukovalon osalta, enimmäisvalovoima ilmaistuna kohdassa 6.3.3.2 määritellyllä viitemerkillä, joka sijaitsee lähellä E-kirjaimen sisältävää ympyrää.

| 4.2.3 | Liitteen 4 kohdan 1.1.1.1 mukaisessa testausmenettelyssä käytettävästä toimintamuodosta ja liitteen 4 kohdan 1.1.1.2 mukaisista sallituista jännitteistä on kaikissa tapauksissa määrättävä tyyppihyväksyntälomakkeissa ja niille maille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa, jotka ovat sopimuksen sopimuspuolia ja soveltavat tätä sääntöä.
  Laite on merkittävä tapauksen mukaan seuraavasti:






  4.2.3.1 | Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu siten, että lähivalon tuottava hehkulamppu, kaasupurkausvalonlähde tai LED-moduuli ei ole toiminnassa samanaikaisesti sellaisen muun valaisutoiminnon vastaavan laitteen kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Liitteen 4 kohdan 1.1.1.1 mukaisessa testausmenettelyssä käytettävästä toimintamuodosta ja liitteen 4 kohdan 1.1.1.2 mukaisista sallituista jännitteistä on kaikissa tapauksissa määrättävä tyyppihyväksyntälomakkeissa ja niille maille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa, jotka ovat sopimuksen sopimuspuolia ja soveltavat tätä sääntöä.

Laite on merkittävä tapauksen mukaan seuraavasti:

4.2.3.1

Tämän säännön vaatimuksia vastaavissa ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu siten, että lähivalon tuottava hehkulamppu, kaasupurkausvalonlähde tai LED-moduuli ei ole toiminnassa samanaikaisesti sellaisen muun valaisutoiminnon vastaavan laitteen kanssa, jonka kanssa se voi olla rakenteellisesti yhdistetty, hyväksyntämerkin lähivalotunnuksen jälkeen on merkittävä vinoviiva (/).

| 4.2.4 | Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä, jotka ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä, ja kohdan 4.2.2.1 mukainen nuoli voidaan merkitä edellä lueteltujen lisätunnusten lähelle. |
| --- | --- |

4.2.4

Hyväksyntänumeron kaksi merkkiä, jotka ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä, ja kohdan 4.2.2.1 mukainen nuoli voidaan merkitä edellä lueteltujen lisätunnusten lähelle.

| 4.2.5 | Kohdissa 4.2.1–4.2.3 tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa ajovalaisimen (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään) sisä- tai ulkopuoliseen osaan, jota ei voida irrottaa ajovalaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Niiden on kuitenkin aina oltava näkyvissä, kun ajovalaisin on asennettuna ajoneuvoon tai kun jokin liikkuva osa on avattuna. |
| --- | --- |

4.2.5

Kohdissa 4.2.1–4.2.3 tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa ajovalaisimen (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään) sisä- tai ulkopuoliseen osaan, jota ei voida irrottaa ajovalaisimen valoa säteilevästä läpinäkyvästä osasta. Niiden on kuitenkin aina oltava näkyvissä, kun ajovalaisin on asennettuna ajoneuvoon tai kun jokin liikkuva osa on avattuna.

4.3   Hyväksyntämerkki

| 4.3.1 | Tämän säännön liitteen 2 kuvissa 1–15 annetaan esimerkkejä tyyppihyväksyntämerkistä ja edellä mainituista lisätunnuksista. |
| --- | --- |

4.3.1

Tämän säännön liitteen 2 kuvissa 1–15 annetaan esimerkkejä tyyppihyväksyntämerkistä ja edellä mainituista lisätunnuksista.

| 4.3.2 | Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet






  4.3.2.1 | Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa seuraavin edellytyksin:






  4.3.2.1.1 | Se on näkyvissä kohdassa 4.2.5 tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2

Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet

4.3.2.1

Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää yksi kansainvälinen hyväksyntämerkki. Merkki koostuu ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, sekä hyväksyntänumerosta. Tämä hyväksyntämerkki voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa seuraavin edellytyksin:

4.3.2.1.1

Se on näkyvissä kohdassa 4.2.5 tarkoitetulla tavalla.

| 4.3.2.1.2 | Ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

Ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta ei voida poistaa valoa lähettävää osaa poistamatta samalla hyväksyntämerkkiä.

| 4.3.2.2 | Kunkin valaisimen tunnus sen säännön mukaisesti, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty, ja muutossarjalle annettu, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero hyväksynnän myöntämispäivänä sekä vaadittu nuoli (tarvittaessa) on merkittävä






  4.3.2.2.1 | joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Kunkin valaisimen tunnus sen säännön mukaisesti, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty, ja muutossarjalle annettu, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero hyväksynnän myöntämispäivänä sekä vaadittu nuoli (tarvittaessa) on merkittävä

4.3.2.2.1

joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle

| 4.3.2.2.2 | tai ryhmään siten, että kukin ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty valaisin voidaan selkeästi tunnistaa. |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

tai ryhmään siten, että kukin ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty valaisin voidaan selkeästi tunnistaa.

| 4.3.2.3 | Yksittäisen hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Yksittäisen hyväksyntämerkin osien koko ei saa olla pienempi kuin vähimmäiskoko, joka vahvistetaan pienimmälle yksittäiselle merkille säännössä, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.

| 4.3.2.4 | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle.

| 4.3.2.5 | Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 13 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkeistä kaikkien edellä mainittujen lisätunnusten kanssa. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 13 esitetään esimerkkejä ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen ajovalaisimien hyväksyntämerkeistä kaikkien edellä mainittujen lisätunnusten kanssa.

| 4.3.3 | Valaisimiin, joiden linssiä käytetään erityyppisten ajovalaisimien linssinä ja jotka on mahdollisesti rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin tai ryhmitetty muiden valaisimien kanssa,
  sovelletaan kohdan 4.3.2. määräyksiä.






  4.3.3.1 | Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungolla, vaikka sitä ei voisi erottaa linssistä, on kohdassa 3.2 kuvattu tila, jossa on hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille. Jos erityyppisissä ajovalaisimissa on sama päärunko, kaikki erilaiset hyväksyntämerkit voidaan kiinnittää siihen. |
| --- | --- | --- |

4.3.3

Valaisimiin, joiden linssiä käytetään erityyppisten ajovalaisimien linssinä ja jotka on mahdollisesti rakenteellisesti yhdistetty muihin valaisimiin tai ryhmitetty muiden valaisimien kanssa,

sovelletaan kohdan 4.3.2. määräyksiä.

4.3.3.1

Lisäksi, jos käytetään samaa linssiä, siihen voidaan kiinnittää kaikki erilaiset, erityyppisiin ajovalaisimiin tai valaisinyksiköihin viittaavat hyväksyntämerkit, jos myös ajovalaisimen päärungolla, vaikka sitä ei voisi erottaa linssistä, on kohdassa 3.2 kuvattu tila, jossa on hyväksyntämerkit varsinaisille toiminnoille. Jos erityyppisissä ajovalaisimissa on sama päärunko, kaikki erilaiset hyväksyntämerkit voidaan kiinnittää siihen.

| 4.3.3.2 | Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 14 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkeistä edellä mainitussa tapauksessa. |
| --- | --- |

4.3.3.2

Tämän säännön liitteen 2 kuvassa 14 esitetään esimerkkejä hyväksyntämerkeistä edellä mainitussa tapauksessa.

5.   YLEISET VAATIMUKSET (7)

5.1   Jokaisen näytekappaleen on täytettävä kohtien 6–8 vaatimukset.

5.2   Ajovalaisimien on oltava siten valmistettuja, että ne säilyttävät niille määrätyt fotometriset ominaisuudet ja pysyvät tavanomaisessa käytössä hyvässä toimintakunnossa niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

5.2.1   Ajovalaisimet on varustettava laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvoissa siten, että ajovalaisimet täyttävät niitä koskevat määräykset. Laitteen ei tarvitse mahdollistaa vaakatasossa tapahtuvaa säätöä edellyttäen että ajovalaisimet on suunniteltu niin, että niissä voidaan säilyttää haluttu vaakasuora suuntaus myös pystysuoran suuntauksen säätämisen jälkeen. Kyseistä laitetta ei tarvitse asentaa yksiköihin, joissa heijastinta ja valoa hajottavaa linssiä ei voida erottaa toisistaan, jos kyseisiä yksiköitä käytetään ainoastaan ajoneuvoissa, joissa ajovalaisimia voidaan säätää muulla tavoin.

Jos lähivalon tuottava ajovalaisin ja kaukovalon tuottava ajovalaisin, jotka kumpikin on varustettu omilla hehkulampuilla, kaasupurkausvalonlähteellä tai LED-moduuleilla, asennetaan niin, että ne muodostavat yhden yksikön, säätölaitteella on voitava asianmukaisesti säätää kumpaakin optista järjestelmää erikseen.

5.2.2   Näitä vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta ajovalaisinyhdistelmiin, joiden heijastimet eivät ole jaettavissa ajovalaisimittain. Tämäntyyppisiin yhdistelmiin sovelletaan tämän säännön kohdan 6.3 vaatimuksia.

5.3   Luokka A, B, C tai D

5.3.1   Ajovalaisimet on varustettava säännön nro 37 mukaisesti hyväksytyillä hehkulampuilla ja/tai luokan C tai D ajovalaisinten tapauksessa LED-moduuleilla.

Jos käytetään kääntyvän valon tuottamiseen lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksikköjä, voidaan käyttää vain säännön nro 37 soveltamisalaan kuuluvien luokkien hehkulamppuja, jos säännössä nro 37 ja sen tyyppihyväksynnän ajankohtana voimassa olevissa muutossarjoissa ei rajoiteta käyttöä kääntyvän valon tuottamiseen, ja/tai LED-moduuleja.

5.3.2   Pääasiallisen lähivalon tuottamiseen voidaan käyttää kahta hehkulankavalonlähdettä ja kaukovalon tuottamiseen useita hehkulankavalonlähteitä.

Mitä tahansa säännön nro 37 mukaista hehkulamppua voidaan käyttää, kunhan

| a) | käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä |
| --- | --- |

a)

käyttöä ei rajoiteta säännössä nro 37 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä

| b) | luokan A ja B osalta lampun vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V pääasiallisessa lähivalossa on enintään 900 lm |
| --- | --- |

b)

luokan A ja B osalta lampun vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V pääasiallisessa lähivalossa on enintään 900 lm

| c) | luokan C ja D osalta lampun vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V pääasiallisessa lähivalossa on enintään 2 000 lm. |
| --- | --- |

c)

luokan C ja D osalta lampun vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V pääasiallisessa lähivalossa on enintään 2 000 lm.

Laitteen rakenteen on oltava sellainen, että hehkulampun voi asentaa ainoastaan oikeaan asentoon (8).

Hehkulampun kannan on oltava IEC:n julkaisussa 60061 määriteltyjen ominaisuuksien mukainen. Tässä yhteydessä käytetään tietolomaketta, joka koskee kyseisessä hehkulampputyypissä käytettävää kantaa.

5.3.3   LED-moduuleilla varustetut valaisimet

| 5.3.3.1 | Mahdolliset elektroniset valonlähteen säätimet katsotaan ajovalaisimen osaksi. Ne voivat myös olla osa LED-moduuleita. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Mahdolliset elektroniset valonlähteen säätimet katsotaan ajovalaisimen osaksi. Ne voivat myös olla osa LED-moduuleita.

| 5.3.3.2 | Ajovalaisimen ja LED-moduulien on oltava tämän säännön liitteessä 12 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Ajovalaisimen ja LED-moduulien on oltava tämän säännön liitteessä 12 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava.

| 5.3.3.3 | Pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta mitataan liitteen 10 kohdan 5 mukaisesti. Enimmäis- ja vähimmäisarvot ovat seuraavat: | Luokan A
  ajovalaisimet | Luokan B
  ajovalaisimet | Luokan C
  ajovalaisimet | Luokan D
  ajovalaisimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääasiallinen lähivalo vähintään | 150 lm | 350 lm | 500 lm | 1 000 lm |
| Pääasiallinen lähivalo vähintään | 900 lm | 1 000 lm | 2 000 lm | 2 000 lm |

5.3.3.3

Pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta mitataan liitteen 10 kohdan 5 mukaisesti. Enimmäis- ja vähimmäisarvot ovat seuraavat:

Luokan A

ajovalaisimet

Luokan B

ajovalaisimet

Luokan C

ajovalaisimet

Luokan D

ajovalaisimet

Pääasiallinen lähivalo vähintään

150 lm

350 lm

500 lm

1 000 lm

Pääasiallinen lähivalo vähintään

900 lm

1 000 lm

2 000 lm

2 000 lm

| 5.3.3.4 | Vaihdettavan LED-moduulin tapauksessa on moduulin irrottaminen ja korvaaminen liitteen 12 kohdassa 1.4.1 tarkoitetulla tavalla osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

5.3.3.4

Vaihdettavan LED-moduulin tapauksessa on moduulin irrottaminen ja korvaaminen liitteen 12 kohdassa 1.4.1 tarkoitetulla tavalla osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla.

5.4   Luokan E ajovalaisimet

5.4.1   Ajovalaisin on varustettava säännön nro 99 mukaisesti hyväksytyillä kaasupurkausvalonlähteillä ja/tai LED-moduuleilla.

Jos käytetään kääntyvän valon tuottamiseen lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksikköjä, voidaan käyttää vain säännön nro 37 soveltamisalaan kuuluvien luokkien hehkulamppuja, jos säännössä nro 37 ja sen tyyppihyväksynnän ajankohtana voimassa olevissa muutossarjoissa ei rajoiteta käyttöä kääntyvän valon tuottamiseen, ja/tai LED-moduuleja.

5.4.2   Käytettäessä vaihdettavia kaasupurkausvalonlähteitä lampun kannan on mitoituksen osalta vastattava IEC:n julkaisun 60061–2 tietolomakkeella esitettyjä ominaisuuksia käytetyn kaasupurkausvalonlähteen luokan mukaisesti. Kaasupurkausvalonlähteen on asetuttava helposti ajovalaisimeen.

5.4.3   LED-moduulien tapauksessa sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| 5.4.3.1 | Mahdolliset elektroniset valonlähteen säätimet katsotaan ajovalaisimen osaksi. Ne voivat myös olla osa LED-moduuleita. |
| --- | --- |

5.4.3.1

Mahdolliset elektroniset valonlähteen säätimet katsotaan ajovalaisimen osaksi. Ne voivat myös olla osa LED-moduuleita.

| 5.4.3.2 | Ajovalaisimen ja LED-moduulien on oltava tämän säännön liitteessä 12 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava. |
| --- | --- |

5.4.3.2

Ajovalaisimen ja LED-moduulien on oltava tämän säännön liitteessä 12 määriteltyjen asianomaisten vaatimusten mukaisia. Vaatimustenmukaisuus on testattava.

| 5.4.3.3 | Pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta mitataan liitteen 12 kohdan 5 mukaisesti. Vähimmäisarvo on seuraava: | Luokan E ajovalaisimet |
| --- | --- | --- |
| Pääasiallinen lähivalo vähintään | 2 000 lm |

5.4.3.3

Pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-moduulien kokonaisnimellisvalovirta mitataan liitteen 12 kohdan 5 mukaisesti. Vähimmäisarvo on seuraava:

Luokan E ajovalaisimet

Pääasiallinen lähivalo vähintään

2 000 lm

5.5   Lisäksi luokan B tai C tai D tai E ajovalaisimille on tehtävä liitteen 4 mukaiset täydentävät testit sen varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät kohtuuttomasti muutu.

5.6   Jos luokan B, C, D tai E ajovalaisimessa on muovimateriaalista valmistettu linssi, testit suoritetaan liitteen 6 vaatimusten mukaisesti.

5.7   Kaikkien mekaanisten, sähkömekaanisten tai muiden osien, joita käytetään ajovalaisimissa, jotka on suunniteltu tuottamaan vuorotellen kaukovalo ja lähivalo, tai ajovalaisinjärjestelmissä, jotka sisältävät tai lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksikköjä kääntyvän valon tuottamiseksi, on oltava sellaisia, että

| 5.7.1 | laite on riittävän luja kestääkseen 50 000 käyttökertaa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi






  a) | vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten |
| --- | --- | --- |

5.7.1

laite on riittävän luja kestääkseen 50 000 käyttökertaa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Tämän vaatimuksen täyttymisen varmistamiseksi hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi

a)

vaatia hakijaa toimittamaan tarvittavat välineet testin suorittamista varten

| b) | luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan vaatimuksen täyttyminen. |
| --- | --- |

b)

luopua testauksesta, jos hakijan toimittaman valaisimen mukana on toimitettu rakenteeltaan samanlaisten ajovalaisimien hyväksyntätestauksesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen antama testausseloste, jossa vahvistetaan vaatimuksen täyttyminen.

| 5.7.2 | lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, järjestelmä vikaannuttuaan tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 200 cd vyöhykkeellä 1 ja vähintään 2 400 cd pisteessä 0,86D-V, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeila, suuntaamalla se alas ja/tai korvaamalla toimintamuoto toisella, |
| --- | --- |

5.7.2

lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, järjestelmä vikaannuttuaan tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, jonka fotometriset arvot ovat enintään 1 200 cd vyöhykkeellä 1 ja vähintään 2 400 cd pisteessä 0,86D-V, esimerkiksi sammuttamalla tai himmentämällä valokeila, suuntaamalla se alas ja/tai korvaamalla toimintamuoto toisella,

| 5.7.3 | lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä ei ole mahdollista, että mekanismi pysähtyisi näiden kahden asennon väliin, |
| --- | --- |

5.7.3

lukuun ottamatta kääntyvää valoa tuottavia lisävalonlähteitä ja lisävalaisinyksiköitä, lähivaloon tai kaukovaloon siirryttäessä ei ole mahdollista, että mekanismi pysähtyisi näiden kahden asennon väliin,

| 5.7.4 | käyttäjä ei pysty tavallisin työkaluin muuttamaan liikkuvien osien muotoa tai asentoa. |
| --- | --- |

5.7.4

käyttäjä ei pysty tavallisin työkaluin muuttamaan liikkuvien osien muotoa tai asentoa.

5.8   Luokan E ajovalaisin ja virranrajoitin eivät saa tuottaa säteily- tai siirtojohtohäiriöitä, jotka voisivat aiheuttaa vikatoimintoja ajoneuvon muissa sähköjärjestelmissä (9).

5.9   Säännön nro 48 kohdissa 2.7.1.1.3 ja 2.7.1.1.7 annettujen määritelmien mukaisesti on sallittua käyttää LED-moduuleja, joissa on kantoja muita valonlähteitä varten. Tästä määräyksestä huolimatta ei ole sallittua käyttää LED-moduulien ja muiden valonlähteiden yhdistelmää lähi- tai kunkin ajovalon tuottamiseen tämän säännön mukaisesti.

5.10   LED-moduulin on oltava

| a) | poistettavissa laitteesta ainoastaan työkaluja käyttämällä, ellei kyseistä LED-moduulia koskevassa ilmoituslomakkeessa ilmoiteta, että moduuli on ei-vaihdettavaa tyyppiä |
| --- | --- |

a)

poistettavissa laitteesta ainoastaan työkaluja käyttämällä, ellei kyseistä LED-moduulia koskevassa ilmoituslomakkeessa ilmoiteta, että moduuli on ei-vaihdettavaa tyyppiä

| b) | suunniteltu niin, että työkalujen käytöstä huolimatta moduulia ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen vaihdettavaan valonlähteeseen. |
| --- | --- |

b)

suunniteltu niin, että työkalujen käytöstä huolimatta moduulia ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään toiseen vaihdettavaan valonlähteeseen.

6.   VALAISTUS

6.1   Yleiset määräykset

6.1.1   Ajovalaisimien on oltava sellaisia, että niiden tuottama lähivalo antaa riittävän valaistuksen ilman häikäisyä ja että kaukovalo antaa hyvän valaistuksen.

6.1.2   Ajovalaisimen tuottama valovoima mitataan 25 m:n etäisyydeltä käyttäen valokennoa, jonka tehoalue on sivuiltaan 65 mm:n kokoisen neliön sisällä. Piste HV on pystysuoran napa-akselin sisältävän koordinaatiston keskipiste. Suora H kulkee vaakasuorassa pisteen HV kautta (ks. tämän säännön liite 3).

6.1.3   Luokka A, B, C tai D

6.1.3.1   LED-moduuleita lukuun ottamatta ajovalaisimet on tarkastettava värittömällä vakiohehkulampulla, joka on suunniteltu 12 V:n nimellisjännitteelle. Ajovalaisimen tarkastuksen aikana hehkulampun napojen jännitettä säädetään siten, että saavutetaan asiaa koskevassa säännön nro 37 tietolomakkeessa kullekin hehkulampulle ilmoitetun mukainen vertailuvalovirta jännitteellä 13.2 V.

Jotta vakiohehkulamppua voidaan suojella fotometristen mittausten aikana, mittaukset voidaan tehdä myös käyttäen muuta kuin vertailuvalovirtaa jännitteellä 13,2 V. Jos testauslaboratorio päättää tehdä mittaukset tällä tavalla, valovoima on korjattava kertomalla mitattu arvo vakiohehkulampun kertoimella Flamp, jotta voidaan tarkastaa fotometristen vaatimusten täyttyminen. Tällöin

F lamp
  = Φ reference / Φ test, jossa

Φ reference on vertailuvalovirta jännitteellä 13,2 V säännön nro 37 asianomaisen tietolomakkeen mukaisesti

Φ test on mittauksessa käytetty todellinen valovirta.

6.1.3.2   Sen mukaan, kuinka monelle hehkulampulle ajovalaisin on suunniteltu, pidetään hyväksyttävänä, jos se täyttää kohdan 6 vaatimukset samalla vakiohehkulamppumäärällä, jotka voidaan toimittaa ajovalaisimen mukana.

6.1.3.3   LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V tai 13,2 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Valonlähteen elektronisen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

6.1.4   Luokan E ajovalaisimet, joissa on säännön nro 99 mukaiset kaasupurkausvalonlähteet

6.1.4.1   Ajovalaisimen katsotaan täyttävän vaatimukset, jos tässä kohdassa 6 vahvistetut fotometriset vaatimukset täyttyvät yhdellä valonlähteellä, jota on vanhennettu vähintään 15 syklin ajan säännön nro 99 liitteen 4 kohdan 4 mukaisesti.

Jos kaasupurkausvalonlähde hyväksytään säännön nro 99 mukaisesti, sen on oltava vakiovalonlähde ja sen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 määritellystä nimellisvalovirrasta. Tässä tapauksessa valaistusarvoja on korjattava vastaavasti.

Edellä tarkoitettu korjaus ei koske hajavalaisinjärjestelmiä, joissa käytetään ei-vaihdettavia kaasupurkausvalonlähteitä, eikä ajovalaisimia, joissa käytetään kokonaan tai osittain integroituja virranrajoittimia.

Jos kaasupurkausvalonlähdettä ei hyväksytä säännön nro 99 mukaisesti, sen on oltava sarjavalmisteinen ei-vaihdettava valonlähde.

Virranrajoittimen napoihin syötettävä jännite on 13,2 V ± 0,1 V 12 voltin järjestelmien tapauksessa tai muu määrätty jännite (ks. liite 11).

6.1.4.2   Mitat, jotka määrittelevät vakiokaasupurkausvalonlähteen sisällä olevan valokaaren paikan, esitetään säännön nro 99 vastaavassa tietolomakkeessa.

6.1.4.3   Neljä sekuntia sellaisen ajovalaisimen sytyttämisen jälkeen, joka on ollut pois toiminnasta vähintään 30 minuuttia, on saavutettava vähintään 37 500 kandelan arvo kaukovalon pisteessä HV ja 3 750 kandelan arvo lähivalon pisteessä 2 (0,86D-V) ajovalaisimilla, jotka sisältävät sekä kaukovalo- että lähivalotoiminnon, ja 3 750 kandelan arvo pisteessä 2 (0,86D-V) ajovalaisimilla, jotka sisältävät vain lähivalotoiminnon. Virtalähteen on oltava riittävä tuottamaan vaadittava nopeasti kasvava suurvirtapulssi.

6.1.5   LED-moduuleilla varustetut luokan E valaisimet

6.1.5.1   LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V tai 13,2 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Valonlähteen elektronisen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

6.1.6   Jos ajovalaisinjärjestelmissä on lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksiköitä, joita käytetään kääntyvän valon tuottamiseen, lisävalonlähteet on mitattava kohtien 6.1.3, 6.1.4 ja 6.1.5 mukaisesti.

6.2   Lähivaloja koskevat vaatimukset

6.2.1   Oikeaa suuntausta varten pääasiallisen lähivalon on tuotettava tarpeeksi terävä valoraja, jotta sen avulla voidaan suorittaa asianmukainen visuaalinen säätö kohdan 6.2.2 mukaisesti. Suuntaus on tehtävä käyttämällä tasaista pystysuuntaista mittaustasoa, joka sijoitetaan 10 tai 25 metrin etäisyydelle ajovalaisimen eteen suorakulmaisesti akseliin H-V nähden. Mittaustason on oltava riittävän leveä, jotta lähivalon valorajaa voidaan tarkastella vähintään 5 asteen alueella suoran V-V molemmilla puolilla. Valorajan on oltava olennaisesti vaakasuuntainen ja mahdollisimman suora vähintään pisteestä 3° L pisteeseen 3° R. Jos silmämääräinen suuntaus aiheuttaa ongelmia tai tulkinnanvaraisia asentoja, on käytettävä liitteen 9 kohdissa 2 ja 4 kuvattua laitemittausta ja tarkastettava valorajan laatu eli terävyys ja lineaarisuus toiminnan aikana.

6.2.2   Pääasiallinen lähivalo on suunnattava seuraavasti:

| 6.2.2.1 | Vaakasäätö: Valokeila on mahdollisimman symmetrinen suhteessa suoraan V–V. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Vaakasäätö: Valokeila on mahdollisimman symmetrinen suhteessa suoraan V–V.

| 6.2.2.2 | Pystysäätö: Valorajan vaakaosa säädetään nimellisasentoonsa (0,57 astetta) suoran H-H alapuolella.
  Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 9 kohdissa 4 ja 5 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pysty- ja vaakasuunnassa. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Pystysäätö: Valorajan vaakaosa säädetään nimellisasentoonsa (0,57 astetta) suoran H-H alapuolella.

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, on käytettävä liitteen 9 kohdissa 4 ja 5 määriteltyä laitemittaustapaa valorajan vaaditun vähimmäislaadun varmentamiseksi ja valokeilan suuntaamiseksi pysty- ja vaakasuunnassa.

6.2.3   Näin suunnattuna ajovalaisimen on, jos sille haetaan hyväksyntää yksinomaan lähivalona (10), täytettävä kohdissa 6.2.5 ja 6.2.6 esitetyt vaatimukset. Jos ajovalaisinta käytetään sekä lähivalon että kaukovalon tuottamiseen, sen on täytettävä kohdissa 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 esitetyt vaatimukset.

6.2.4   Jos näin suunnattu ajovalaisin ei täytä kohdissa 6.2.5, 6.2.6 ja 6.3 esitettyjä vaatimuksia, sen suuntausta voidaan muuttaa (lukuun ottamatta ajovalaisimia, joissa ei ole mekanismia vaakasuuntauksen säätämiseksi) sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,25 astetta. Jotta suuntaaminen valorajan avulla helpottuisi, ajovalaisin voidaan osittain peittää valorajan terävöittämiseksi. Valoraja ei kuitenkaan saa ylittää suoraa H - H.

6.2.5   Lähivalon on oltava jäljempänä olevassa taulukossa ja liitteen 3 soveltuvassa kuvassa asetettujen vaatimusten mukainen.

Huomautuksia:

Luokan E ajovalaisimien virranrajoittimiin syötetty jännite on joko 13,2 ± 0,1 V (12 voltin järjestelmien tapauksessa) tai muu määrätty jännite (ks. liite 11).

| D | tarkoittaa suoran H–H alapuolta. |
| --- | --- |
| U | tarkoittaa suoran H–H yläpuolta. |
| R | tarkoittaa viivan V–V oikeaa puolta. |
| L | tarkoittaa viivan V–V vasenta puolta. |

D

tarkoittaa suoran H–H alapuolta.

U

tarkoittaa suoran H–H yläpuolta.

R

tarkoittaa viivan V–V oikeaa puolta.

L

tarkoittaa viivan V–V vasenta puolta.

6.2.5.1   Luokan A ajovalaisimet (kuva B liitteessä 3):

| Testipiste/-viiva/-alue | Kulmakoordinaatit – asteina (11) | Vaadittu valovoima kandeloina |
| --- | --- | --- |
| Kaikki pisteet alueella 1 | 0°–15°U | 5°L–5°R | ≤ 320 cd |
| Kaikki pisteet suoralla 25L–25R | 1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 1 100 cd |
| Kaikki pisteet suoralla 12,5L-12,5R | 3,43°D | 5°L–5°R | ≥ 550 cd |

Testipiste/-viiva/-alue

Kulmakoordinaatit – asteina (11)

Vaadittu valovoima kandeloina

Kaikki pisteet alueella 1

0°–15°U

5°L–5°R

≤ 320 cd

Kaikki pisteet suoralla 25L–25R

1,72°D

5°L–5°R

≥ 1 100 cd

Kaikki pisteet suoralla 12,5L-12,5R

3,43°D

5°L–5°R

≥ 550 cd

6.2.5.2   Luokan B ajovalaisimet (kuva C liitteessä 3):

| Testauspiste/ -viiva/-alue | Kulmakoordinaatit – asteina (12) | Vaadittu valovoima kandeloina |
| --- | --- | --- |
| Kaikki pisteet alueella 1 | 0°–15°U | 5°L–5°R | ≤ 700 cd |
| Kaikki pisteet suoralla 50L–50R paitsi 50V | 0,86°D | 2,5°L–2,5°R | ≥ 1 100 cd |
| Piste 50 V | 0,86°D | 0 | ≥ 2 200 cd |
| Kaikki pisteet suoralla 25L–25R | 1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 2 200 cd |
| Kaikki pisteet alueella 2 | 0,86°D–1,72°D | 5°L–5°R | ≥ 1 100 cd |

Testauspiste/ -viiva/-alue

Kulmakoordinaatit – asteina (12)

Vaadittu valovoima kandeloina

Kaikki pisteet alueella 1

0°–15°U

5°L–5°R

≤ 700 cd

Kaikki pisteet suoralla 50L–50R paitsi 50V

0,86°D

2,5°L–2,5°R

≥ 1 100 cd

Piste 50 V

0,86°D

0

≥ 2 200 cd

Kaikki pisteet suoralla 25L–25R

1,72°D

5°L–5°R

≥ 2 200 cd

Kaikki pisteet alueella 2

0,86°D–1,72°D

5°L–5°R

≥ 1 100 cd

6.2.5.3   Luokan C, D tai E ajovalaisimet (kuva D liitteessä 3)

| Testauspiste/ -viiva/-alue | Testauspisteen kulmakoordinaatit asteina (13) | Vaadittu valovoima kandeloina |
| --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Luokka C | Luokka D | Luokka E | Luokat C, D, E |
| 1 | 0,86°D | 3,5°R | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 2 | 0,86°D | 0 | 2 450 | 4 900 | 4 900 | — |
| 3 | 0,86°D | 3,5°L | 2 000 | 2 000 | 2 500 | 13 750 |
| 4 | 0,50°U | 1,50°L ja 1,50°R | — | — | — | 900 |
| 5 | 2,00°D | 15°L ja 15°R | 550 | 1 100 | 1 100 | — |
| 6 | 4,00°D | 20°L ja 20°R | 150 | 300 | 600 | — |
| 7 | 0 | 0 | — | — | — | 1 700 |
| Viiva 1 | 2,00°D | 9°L–9°R | 1 350 | 1 350 | 1 900 | — |
| 8 (14) | 4,00°U | 8,0°L | (14) | 700 |
| 9 (14) | 4,00°U | 0 | 700 |
| 10 (14) | 4,00°U | 8,0°R | 700 |
| 11 (14) | 2,00°U | 4,0°L | (14) | 900 |
| 12 (14) | 2,00°U | 0 | 900 |
| 13 (14) | 2,00°U | 4,0°R | 900 |
| 14 (14) | 0 | 8,0°L ja 8,0°R | 50 cd (14) | 50 cd (14) | 50 cd (14) | — |
| 15 (14) | 0 | 4,0°L ja 4,0°R | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 100 cd (14) | 900 |
| Alue 1 | 1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0–0/1°L-0/4°L-1°U/8°L | — | — | — | 900 |
| Alue 2 | > 4 U – < 15 U | 8°L–8°R | — | — | — | 700 |

Testauspiste/ -viiva/-alue

Testauspisteen kulmakoordinaatit asteina (13)

Vaadittu valovoima kandeloina

Vähintään

Enintään

Luokka C

Luokka D

Luokka E

Luokat C, D, E

1

0,86°D

3,5°R

2 000

2 000

2 500

13 750

2

0,86°D

0

2 450

4 900

4 900

—

3

0,86°D

3,5°L

2 000

2 000

2 500

13 750

4

0,50°U

1,50°L ja 1,50°R

—

—

—

900

5

2,00°D

15°L ja 15°R

550

1 100

1 100

—

6

4,00°D

20°L ja 20°R

150

300

600

—

7

0

0

—

—

—

1 700

Viiva 1

2,00°D

9°L–9°R

1 350

1 350

1 900

—

8 (14)

4,00°U

8,0°L

Formula

700

9 (14)

4,00°U

0

700

10 (14)

4,00°U

8,0°R

700

11 (14)

2,00°U

4,0°L

Formula

900

12 (14)

2,00°U

0

900

13 (14)

2,00°U

4,0°R

900

14 (14)

0

8,0°L ja 8,0°R

50 cd (14)

50 cd (14)

50 cd (14)

—

15 (14)

0

4,0°L ja 4,0°R

100 cd (14)

100 cd (14)

100 cd (14)

900

Alue 1

1°U/8°L-4°U/8°L-4°U/8°R-1°U/8°R-0/4°R-0/1°R-0,6°U/0–0/1°L-0/4°L-1°U/8°L

—

—

—

900

Alue 2

> 4 U – < 15 U

8°L–8°R

—

—

—

700

Muut yleiset tekstit:

E-tyyppihyväksyntä vertailuvalovirralla säännön nro 37 mukaisesti.

Nimellissuuntaus fotometrian osalta:

| Pystysuunnassa: | 1 prosentti D (0,57 °D) | Vaakasuunnassa: | 0° |
| --- | --- | --- | --- |

Pystysuunnassa:

1 prosentti D (0,57 °D)

Vaakasuunnassa:

0°

Sallitut poikkeamat fotometrian osalta:

| Pystysuunnassa: | 0,3°D–0,8°D | Vaakasuunnassa: | ± 0,5°D L-R |
| --- | --- | --- | --- |

Pystysuunnassa:

0,3°D–0,8°D

Vaakasuunnassa:

± 0,5°D L-R

6.2.6   Valon on jakauduttava mahdollisimman tasaisesti alueille 1 ja 2 luokan C, D ja E ajovalaisimien osalta.

6.2.6.1   Lisävalonlähteet tai lisävalaisinyksiköt eivät kuitenkaan saa kytkeytyä toimintaan, jos kallistuskulma on pienempi kuin 3 astetta.

6.2.7   Pääasiallisen lähivalon tuottamiseen voidaan käyttää joko yhtä tai kahta hehkulankavalonlähdettä (luokat A, B, C ja D), yhtä kaasupurkausvalonlähdettä (luokka E) tai yhtä tai useampaa LED-moduulia (luokat C, D ja E).

6.2.8   Kääntyvän valon tuottamiseen voidaan käyttää lisävalonlähteitä ja/tai lisävalaisinyksikköjä, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 6.2.8.1 | Seuraavan valaistusvaatimuksen on täytyttävä, kun pääasialliset lähivalot ja vastaavat kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet kytketään toimintaan yhtäaikaisesti:






  a) | Vasemmalle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden vasemmalle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu suorasta HH 15 astetta suoran HH yläpuolelle ja suorasta VV 10 astetta vasemmalle. |
| --- | --- | --- |

6.2.8.1

Seuraavan valaistusvaatimuksen on täytyttävä, kun pääasialliset lähivalot ja vastaavat kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet kytketään toimintaan yhtäaikaisesti:

a)

Vasemmalle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden vasemmalle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu suorasta HH 15 astetta suoran HH yläpuolelle ja suorasta VV 10 astetta vasemmalle.

| b) | Oikealle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden oikealle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu suorasta HH 15 astetta suoran HH yläpuolelle ja suorasta VV 10 astetta oikealle. |
| --- | --- |

b)

Oikealle suuntautuvassa kallistuksessa (kun moottoripyörää käännetään pituusakseliinsa nähden oikealle) valovoima-arvot saavat olla enintään 900 cd alueella, joka ulottuu suorasta HH 15 astetta suoran HH yläpuolelle ja suorasta VV 10 astetta oikealle.

| 6.2.8.2 | Testi on tehtävä käyttäen hakijan täsmentämää vähimmäiskallistuskulmaa, jolla tilannetta simuloidaan esim. testausalustan avulla. |
| --- | --- |

6.2.8.2

Testi on tehtävä käyttäen hakijan täsmentämää vähimmäiskallistuskulmaa, jolla tilannetta simuloidaan esim. testausalustan avulla.

| 6.2.8.3 | Tässä mittauksessa voidaan hakijan pyynnöstä mitata pääasiallinen lähivalo ja kääntyvän valon tuottamiseen käytettävät lisävalonlähteet erikseen, ja määrättyjen valovoima-arvojen noudattaminen voidaan määrittää näin saatujen fotometristen arvojen yhdistelmällä. |
| --- | --- |

6.2.8.3

Tässä mittauksessa voidaan hakijan pyynnöstä mitata pääasiallinen lähivalo ja kääntyvän valon tuottamiseen käytettävät lisävalonlähteet erikseen, ja määrättyjen valovoima-arvojen noudattaminen voidaan määrittää näin saatujen fotometristen arvojen yhdistelmällä.

6.3   Kaukovaloja koskevat vaatimukset

6.3.1   Jos ajovalaisin on suunniteltu tuottamaan kaukovalo ja lähivalo, kaukovalon valovoima mittaustasolla on mitattava ajovalaisimen suuntauksen ollessa sama kuin kohdassa 6.2. Jos ajovalaisin tuottaa ainoastaan kaukovaloa, se on säädettävä siten, että suurimman valovoiman alue (IM) keskitetään suorien H-H ja V-V leikkauspisteeseen. Kyseisen ajovalaisimen tarvitsee täyttää vain kohdassa 6.3 tarkoitetut vaatimukset.

6.3.2   Riippumatta lähivalon tuottamiseen käytetyn valonlähteen tyypistä (LED-moduuli, hehkulankavalonlähde tai kaasupurkausvalonlähde), kuhunkin erilliseen kaukovaloon voidaan käyttää useita valonlähteitä:

| a) | yhtä tai useampaa säännössä nro 37 lueteltua hehkulankavalonlähdettä (luokat A, B, C ja D)
  tai |
| --- | --- |

a)

yhtä tai useampaa säännössä nro 37 lueteltua hehkulankavalonlähdettä (luokat A, B, C ja D)

tai

| b) | säännössä nro 99 lueteltuja kaasupurkausvalonlähteitä (luokka E) tai |
| --- | --- |

b)

säännössä nro 99 lueteltuja kaasupurkausvalonlähteitä (luokka E) tai

| c) | LED-moduuleita (luokat C, D ja E). |
| --- | --- |

c)

LED-moduuleita (luokat C, D ja E).

6.3.3   Lukuun ottamatta luokan A ajovalaisimia kaukovalon valovoiman on täytettävä joko kohdan 6.3.3.1 (ensisijainen kaukovalo) tai kohdan 6.3.3.2 (toissijainen kaukovalo) vaatimukset.

Kohdan 6.3.3.1 vaatimusten mukainen ensisijainen kaukovalo voidaan hyväksyä joka tapauksessa.

Kohdan 6.3.3.2 vaatimusten mukainen toissijainen kaukovalo voidaan hyväksyä vain siinä tapauksessa, että sitä käytetään yhdessä lähivalon tai ensisijaisen kaukovalon kanssa. Tämä on ilmoitettava selvästi liitteessä 1 olevan ilmoituslomakkeen kohdassa 9.1.

6.3.3.1   Ensisijaisen kaukovalon valovoiman on oltava seuraavan taulukon mukainen (kuva E liitteessä 3):

| Testauspisteen numero | Testauspisteen kulmakoordinaatit asteina (15) | Vaadittu valovoima (cd) |
| --- | --- | --- |
| Luokka B | Luokka C | Luokka D ja E |
| MIN | MAX | MIN | MAX | MIN | MAX |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R ja 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R ja 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 4 | H-9°R ja 9°L | — | — | 2 000 | — | 3 400 | — |
| 5 | H-12°R ja 12°L | — | — | 600 | — | 1 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Testauspisteen numero

Testauspisteen kulmakoordinaatit asteina (15)

Vaadittu valovoima (cd)

Luokka B

Luokka C

Luokka D ja E

MIN

MAX

MIN

MAX

MIN

MAX

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R ja 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R ja 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

4

H-9°R ja 9°L

—

—

2 000

—

3 400

—

5

H-12°R ja 12°L

—

—

600

—

1 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.3.2   Toissijaisen kaukovalon valovoiman on oltava seuraavan taulukon mukainen (kuva F liitteessä 3):

| Testauspisteen numero | Testauspisteen kulmakoordinaatit asteina (16) | Vaadittu valovoima (cd) |
| --- | --- | --- |
| Luokka B | Luokka C | Luokka D ja E |
| MIN | MAX | MIN | MAX | MIN | MAX |
| 1 | H-V | 16 000 | — | 20 000 | — | 30 000 | — |
| 2 | H-2,5°R ja 2,5°L | 9 000 | — | 10 000 | — | 20 000 | — |
| 3 | H-5°R ja 5°L | 2 500 | — | 3 500 | — | 5 000 | — |
| 6 | 2°U-V | — | — | 1 000 | — | 1 700 | — |
| | Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | 20 000 | — | 25 000 | — | 40 000 | — |
| | Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM) | — | 215 000 | — | 215 000 | — | 215 000 |

Testauspisteen numero

Testauspisteen kulmakoordinaatit asteina (16)

Vaadittu valovoima (cd)

Luokka B

Luokka C

Luokka D ja E

MIN

MAX

MIN

MAX

MIN

MAX

1

H-V

16 000

—

20 000

—

30 000

—

2

H-2,5°R ja 2,5°L

9 000

—

10 000

—

20 000

—

3

H-5°R ja 5°L

2 500

—

3 500

—

5 000

—

6

2°U-V

—

—

1 000

—

1 700

—

Valon vähimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

20 000

—

25 000

—

40 000

—

Valon enimmäisvoimakkuus enimmäisarvosta (IM)

—

215 000

—

215 000

—

215 000

6.3.4   Kohdissa 4.2.2.6 ja 6.3.3.1 tai 6.3.3.2 tarkoitettu kyseisen enimmäisvoimakkuuden (IM) viitemerkki (I′M) saadaan määrittämällä seuraava suhde:

I′M
  = IM/4 300

Tämä arvo on pyöristettävä arvoon 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.4   Säädettävällä heijastimella varustettujen ajovalaisimien osalta suoritetaan lisätestejä sen jälkeen, kun heijastinta on siirretty heijastimen alkuasennosta ajovalaisimen säätölaitteella pystysuoraan ± 2 astetta tai vähintään ääriasentoon, jos tämä on alle 2 astetta. Sen jälkeen ajovalaisin suunnataan kokonaisuudessaan uudelleen (esimerkiksi goniometrin avulla) siirtämällä sitä sama määrä asteita vastakkaiseen suuntaan kuin mihin heijastinta on siirretty. Seuraavat mittaukset on suoritettava ja pisteiden on oltava vaadittujen rajojen sisällä:

| Lähivalo | : | pisteet HV ja 0,86 D–V |
| --- | --- | --- |
| Kaukovalo | : | IM ja piste HV (prosentteina IM:stä) |

Lähivalo

:

pisteet HV ja 0,86 D–V

Kaukovalo

:

IM ja piste HV (prosentteina IM:stä)

6.5   Kohdissa 6.2 ja 6.3 tarkoitetut valaistuksen arvot kankaalla on mitattava fotoreseptorilla, jonka tehoalueen on oltava sivuiltaan 65 mm:n suuruisen neliön sisällä.

7.   VÄRI

| 7.1 | Lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista. |
| --- | --- |

7.1

Lähetetyn valon on oltava väriltään valkoista.

8.   AJOVALAISINTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 8.1 | Kaikista ajovalaisintyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajovalaisintyypin. Kyseinen hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen






  8.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että ajovalaisin joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- | --- |

8.1

Kaikista ajovalaisintyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajovalaisintyypin. Kyseinen hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

8.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia ja että ajovalaisin joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 8.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

8.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

| 8.2 | Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille kohdan 4.1.4 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä sekä tehdyistä muutoksista on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille kohdan 4.1.4 mukaisella menettelyllä.

| 8.3 | Tyyppihyväksynnän laajentamisen myöntävä toimivaltainen viranomainen antaa kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.3

Tyyppihyväksynnän laajentamisen myöntävä toimivaltainen viranomainen antaa kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 9.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajovalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 6 ja 7 vaatimukset. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajovalaisimet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 6 ja 7 vaatimukset.

| 9.2 | Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

9.2

Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 9.3 | Tämän säännön liitteessä 7 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

9.3

Tämän säännön liitteessä 7 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 9.4 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastus suoritetaan yleensä joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

9.4

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastus suoritetaan yleensä joka toinen vuosi.

| 9.5 | Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

9.5

Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

| 9.6 | Tämän säännön kohdassa 6.2.5.3 tarkoitettuja mittauspisteitä 8–15 ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

9.6

Tämän säännön kohdassa 6.2.5.3 tarkoitettuja mittauspisteitä 8–15 ei oteta huomioon.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1 | Tähän sääntöön perustuvalle ajovalaisintyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimuksia ei noudateta tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. |
| --- | --- |

10.1

Tähän sääntöön perustuvalle ajovalaisintyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos vaatimuksia ei noudateta tai jos hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

| 10.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

10.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajovalaisimen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille ilmoitus muissa maissa tapahtuvasta hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta on lähetettävä.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 13.1 | Tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia hyväksyntiä. |
| --- | --- |

13.1

Tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia hyväksyntiä.

| 13.2 | Siihen asti, kun tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, siltä osin kuin kyse on muutossarjalla 01 tehdyistä muutoksista, jotka koskevat pallokoordinaatistojärjestelmällä tehtäviä testausmenettelyjä ja valovoima-arvojen vahvistamista, ja jotta tutkimuslaitokset (testilaboratoriot) pystyvät saattamaan testauslaitteensa ajan tasalle, mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, kun käytössä olevaa testauslaitteistoa käytetään siten, että arvot muunnetaan sopivalla tavalla ja tyyppihyväksynnästä vastaavaa viranomaista tyydyttävästi. |
| --- | --- |

13.2

Siihen asti, kun tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, siltä osin kuin kyse on muutossarjalla 01 tehdyistä muutoksista, jotka koskevat pallokoordinaatistojärjestelmällä tehtäviä testausmenettelyjä ja valovoima-arvojen vahvistamista, ja jotta tutkimuslaitokset (testilaboratoriot) pystyvät saattamaan testauslaitteensa ajan tasalle, mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, kun käytössä olevaa testauslaitteistoa käytetään siten, että arvot muunnetaan sopivalla tavalla ja tyyppihyväksynnästä vastaavaa viranomaista tyydyttävästi.

| 13.3 | Kun muutossarjan 01 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat antaa hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajovalaisin täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 01. |
| --- | --- |

13.3

Kun muutossarjan 01 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat antaa hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajovalaisin täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 01.

| 13.4 | Ajovalaisimien hyväksynnät, jotka on annettu tämän säännön perusteella ennen muutossarjan 01 voimaantuloa, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan. |
| --- | --- |

13.4

Ajovalaisimien hyväksynnät, jotka on annettu tämän säännön perusteella ennen muutossarjan 01 voimaantuloa, pysyvät voimassa rajoittamattoman ajan.

| 13.5 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella. |
| --- | --- |

13.5

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella.

---

(1)  Ajovalaisimien asentamisesta määrätään valaisin- ja merkkivalolaitteiden asentamisesta annetuissa säännöissä.

(2)  Tämän säännön vaatimukset eivät estä tätä sääntöä soveltavaa sopimuspuolta kieltämästä sellaisen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajovalaisimen, jossa on muovimateriaalista valmistettu linssi, ja mekaanisen (pyyhkimillä varustetun) ajovalaisimen puhdistuslaitteen yhdistelmää.

(3)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2) kohdassa 2.

(4)  Kaasupurkausvalonlähteet, ks. sääntö nro 99.

(5)  Jos linssiä ei voi irrottaa ajovalaisimen päärungosta, kohdan 4.2.5 mukainen merkintä on riittävä.

(6)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev. 2/Amend.1).

(7)  Hehkulamppujen tekniset vaatimukset: ks. sääntö nro 37. Kaasupurkausvalonlähteitä koskevat tekniset vaatimukset: ks. sääntö nro 99.

(8)  Ajovalaisimen katsotaan täyttävän tämän kohdan vaatimukset, jos hehkulamppu voidaan kiinnittää helposti ajovalaisimeen ja asetusulokkeet voidaan sovittaa oikein reikiinsä myös pimeässä.

(9)  Sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset vaihtelevat ajoneuvotyypeittäin.

(10)  Tällainen erityinen lähivalovalaisin voi sisältää kaukovalon, johon ei sovelleta vaatimuksia.

(11)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestipisteessä, ellei toisin ole mainittu.

(12)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestipisteessä, ellei toisin ole mainittu.

(13)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestipisteessä, ellei toisin ole mainittu.

(14)  Mitattaessa näitä pisteitä säännön nro 50 tai 7 mukaisesti hyväksytyn etuvalaisimen on hakijan pyynnöstä oltava toiminnassa, jos se on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty valaisin.

(15)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

(16)  0,25°:n poikkeama sallittu kussakin erillisessä fotometriatestauspisteessä, ellei toisin ole mainittu.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

| Kuva 1 | Kuva 2 |
| --- | --- |

Kuva 1

Image

Kuva 2

Image

Ajovalaisin, jossa on jompikumpi edellä esitetyistä hyväksyntämerkeistä, on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 113 mukaisesti hyväksyntänumerolla 243 ja täyttää tämän säännön vaatimukset sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01. Kirjaimet C-AS (kuva 1) ilmaisevat, että kyseessä on lähivaloa tuottava luokan A ajovalaisin, ja kirjaimet CR-BS (kuva 2), että kyseessä on sekä lähi- että kaukovaloa tuottava luokan B ajovalaisin.

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien numeroiden on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaisia. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

| Kuva 3 | Kuva 4 |
| --- | --- |

Kuva 3

Image

Kuva 4

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustetussa ajovalaisimessa on tämän säännön vaatimusten mukainen muovimateriaalista valmistettu linssi, ja se on

| Kuva 3 | : | ainoastaan lähivaloa tuottava luokan B ajovalaisin. |
| --- | --- | --- |
| Kuva 4 | : | lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan B ajovalaisin. |

Kuva 3

:

ainoastaan lähivaloa tuottava luokan B ajovalaisin.

Kuva 4

:

lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan B ajovalaisin.

| Kuva 5 | Kuva 6 |
| --- | --- |

Kuva 5

Image

Kuva 6

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin on ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset seuraavasti:

| Kuva 5 | : | lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan B ajovalaisin. |
| --- | --- | --- |
| Kuva 6 | : | ainoastaan lähivaloa tuottava luokan B ajovalaisin. |

Kuva 5

:

lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan B ajovalaisin.

Kuva 6

:

ainoastaan lähivaloa tuottava luokan B ajovalaisin.

Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon ja/tai muun rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa.

| Kuva 7 | Kuva 8 |
| --- | --- |

Kuva 7

Image

Kuva 8

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustetussa ajovalaisimessa on tämän säännön vaatimusten mukainen muovimateriaalista valmistettu linssi, ja se on

| Kuva 7 | : | ainoastaan lähivaloa tuottava luokan C ajovalaisin |
| --- | --- | --- |
| Kuva 8 | : | lähi- että kaukovaloa tuottava luokan C ajovalaisin. |

Kuva 7

:

ainoastaan lähivaloa tuottava luokan C ajovalaisin

Kuva 8

:

lähi- että kaukovaloa tuottava luokan C ajovalaisin.

| Kuva 9 | Kuva 10 |
| --- | --- |

Kuva 9

Image

Kuva 10

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin on ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset seuraavasti:

| Kuva 9 | : | ainoastaan lähivaloa tuottava luokan D ajovalaisin. |
| --- | --- | --- |
| Kuva 10 | : | lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan d ajovalaisin. |

Kuva 9

:

ainoastaan lähivaloa tuottava luokan D ajovalaisin.

Kuva 10

:

lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan d ajovalaisin.

Lähivalo ei saa olla toiminnassa samanaikaisesti kaukovalon ja/tai muun rakenteellisesti yhdistetyn ajovalaisimen kanssa.

| Kuva 11 | Kuva 12 |
| --- | --- |

Kuva 11

Image

Kuva 12

Image

Edellä esitetyllä hyväksyntämerkillä varustettu ajovalaisin on ajovalaisin, joka täyttää tämän säännön vaatimukset seuraavasti:

| Kuva 11 | : | ainoastaan lähivaloa tuottava luokan E ajovalaisin. |
| --- | --- | --- |
| Kuva 12 | : | lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan E ajovalaisin. |

Kuva 11

:

ainoastaan lähivaloa tuottava luokan E ajovalaisin.

Kuva 12

:

lähi- ja kaukovaloa tuottava luokan E ajovalaisin.

Kuva 13

Ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien yksinkertaistettu merkintä

(Pysty- ja vaakasuorat viivat esittävät kaavamaisesti valolaitteen muotoa. Ne eivät ole osa hyväksyntämerkkiä.)

Malli A

Malli B

Malli C

Malli D

Huomautus: Edellä esitetyt neljä esimerkkiä vastaavat hyväksyntämerkillä varustettua valaisinlaitetta, joka koostuu seuraavista osista:

| | etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 50 mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan (00) |
| --- | --- |

etuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 50 mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan (00)

| | luokan D ajovalaisin, joka tuottaa sekä lähi- että kaukovaloa, jonka enimmäisvoimakkuus on 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä (kuten luku 30 osoittaa), joka on hyväksytty tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin |
| --- | --- |

luokan D ajovalaisin, joka tuottaa sekä lähi- että kaukovaloa, jonka enimmäisvoimakkuus on 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä (kuten luku 30 osoittaa), joka on hyväksytty tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, ja joka sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin

| | luokan B etusumuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 19 muutossarjan 03 mukaisesti ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin |
| --- | --- |

luokan B etusumuvalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 19 muutossarjan 03 mukaisesti ja sisältää muovimateriaalista valmistetun linssin

| | luokan 11 etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 50 muutossarjan 00 mukaisesti. |
| --- | --- |

luokan 11 etusuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 50 muutossarjan 00 mukaisesti.

Kuva 14

Ajovalaisimen kanssa rakenteellisesti yhdistetty valaisin

Esimerkki 1

Edellä oleva esimerkki vastaa erityyppisissä ajovalaisimissa käytettäväksi tarkoitetun muovimateriaalista valmistetun linssin merkintää, eli kyseessä on

| | joko luokan D ajovalaisin, joka tuottaa sekä lähi- että kaukovaloa, jonka enimmäisvalovoima on 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä (kuten luku 30 osoittaa), joka on hyväksytty Saksassa (E1) tämän säännön vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, ja joka on rakenteellisesti yhdistetty etuvalaisimeen, joka on hyväksytty säännön nro 50 mukaisesti, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan (00),
  tai |
| --- | --- |

joko luokan D ajovalaisin, joka tuottaa sekä lähi- että kaukovaloa, jonka enimmäisvalovoima on 123 625 kandelan ja 145 125 kandelan välillä (kuten luku 30 osoittaa), joka on hyväksytty Saksassa (E1) tämän säännön vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, ja joka on rakenteellisesti yhdistetty etuvalaisimeen, joka on hyväksytty säännön nro 50 mukaisesti, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan (00),

tai

| | luokan C ajovalaisin, joka tuottaa sekä lähi- että kaukovaloa, jonka enimmäisvalovoima on 48 375 kandelan ja 64 500 kandelan välillä (kuten luku 12,5 osoittaa), joka on hyväksytty Saksassa (E1) tämän säännön vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, ja joka on rakenteellisesti yhdistetty edellä esitetyn kaltaiseen etuvalaisimeen. |
| --- | --- |

luokan C ajovalaisin, joka tuottaa sekä lähi- että kaukovaloa, jonka enimmäisvalovoima on 48 375 kandelan ja 64 500 kandelan välillä (kuten luku 12,5 osoittaa), joka on hyväksytty Saksassa (E1) tämän säännön vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, ja joka on rakenteellisesti yhdistetty edellä esitetyn kaltaiseen etuvalaisimeen.

Kuva 15

LED-moduulit

Yllä olevalla tunnistuskoodilla merkitty LED-moduuli on hyväksytty yhdessä Italiassa (E3) alun perin hyväksyntänumerolla 17325 hyväksytyn ajovalaisimen kanssa.

Kuva 16

Kääntyvän valon tuottamiseen tarkoitetut lisävalaisinyksiköt

Yllä olevalla tunnistuskoodilla merkitty lisävalaisinyksikkö on hyväksytty yhdessä Japanissa (E43) alun perin hyväksyntänumerolla 1234 hyväksytyn ajovalaisimen kanssa.

---

LIITE 3

PALLOKOORDINAATISTOMITTAUSJÄRJESTELMÄ JA TESTAUSPISTEIDEN SIJAINTI

Kuva A

Pallokoordinaatistomittausjärjestelmä

Image

Kulmakoordinaatit ilmoitetaan kansainvälisen valaistuskomission (CIE) julkaisun nro 70–1987 (The measurement of absolute luminous intensity distributions) mukaisesti asteina pallossa, jolla on pystysuora napa-akseli ja joka siis vastaa goniometriä, jonka vaaka-akseli on maahan nähden kiinteä ja jonka liikkuva kiertoakseli on kohtisuorassa asennossa kiinteään vaaka-akseliin nähden.

Kuva B

Lähivalon testauspisteet ja -alueet luokan A ajovalaisimille

Kuva C

Lähivalon testauspisteet ja -alueet luokan B ajovalaisimille

Kuva D

Lähivalo – testauspisteiden ja -alueiden sijainti luokkien C, D ja E ajovalaisimille

Kuva E

Ensisijainen kaukovalo – testauspisteiden sijainti

Kuva F

Toissijainen kaukovalo – testauspisteiden sijainti

---

LIITE 4

TOIMINNASSA OLEVIEN AJOVALAISIMIEN FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS – LUOKKIEN B, C, D JA E TÄYDELLISTEN AJOVALAISIMIEN TESTIT

Kun fotometriset arvot on mitattu tämän säännön määräysten mukaisesti pisteessä Imax kaukovalon osalta ja pisteissä 0,50 U/1,5 L ja 0,50 U/1,5 R, 50 R ja 50 L luokan B lähivalon osalta ja pisteissä 0,86 D–3,5 R, 0,86 D–3,5 L, 0,50 U–1,5 L ja 0,50 U–1,5 R luokkien C, D ja E tapauksessa, on lähivalon osalta testattava täydellistä ajovalaisinta edustavan näytekappaleen fotometristen ominaisuuksien vakaus valaisimen ollessa toiminnassa. ’Täydellisellä ajovalaisimella’ tarkoitetaan itse täydellistä valaisinta ja sitä ympäröiviä rungon osia, hehkulamppuja, kaasupurkausvalonlähteitä tai LED-moduuleja, jotka saattavat vaikuttaa ajovalaisimen lämpöhäviöön.

Testausolosuhteet:

| a) | Testaukset on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 C. Testinäytteen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon. |
| --- | --- |

a)

Testaukset on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 C. Testinäytteen on oltava kiinnitettynä alustaan tavalla, joka vastaa asianmukaista asennusta ajoneuvoon.

| b) | Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavilla valolähteillä varustetut valaisimet on testattava käyttäen joko sarjavalmisteisia hehkulankavalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia kaasupurkausvalonlähteitä, joita on vanhennettu vähintään 15 tunnin ajan, tai sarjavalmisteisia LED-moduuleita, joita on vanhennettu vähintään 48 tunnin ajan ja joiden on sen jälkeen annettu jäähtyä ympäristön lämpötilaan ennen tämän säännön mukaisten testien aloittamista. Testeissä on käytettävä hakijan toimittamia LED-moduuleita.

Testeissä on käytettävä samanlaisia mittauslaitteita kuin ajovalaisimien hyväksyntätesteissä.

Näytevalaisinta pidetään toiminnassa irrottamatta sitä testausalustasta tai säätämättä sitä alustaan nähden. Testeissä on käytettävä valonlähdettä, joka on kyseiseen ajovalaisimeen tarkoitettua tyyppiä.

1.   FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUS

1.1   Puhdas ajovalaisin

Ajovalaisimen on oltava toiminnassa 12 tunnin ajan kohdan 1.1.1 mukaisesti, ja se on tarkastettava kohdan 1.1.2 mukaisesti.

1.1.1   Testausmenettely (1)

Ajovalaisimen on oltava toiminnassa määriteltyä aikaa vastaava jakso seuraavasti:

| a) | Kun hyväksyttävänä on ainoastaan yksi valaisutoiminto (kauko- tai lähivalo tai etusumuvalaisin), toimintoa vastaavan valonlähteen on oltava toiminnassa määritellyn ajan (2). |
| --- | --- |

a)

Kun hyväksyttävänä on ainoastaan yksi valaisutoiminto (kauko- tai lähivalo tai etusumuvalaisin), toimintoa vastaavan valonlähteen on oltava toiminnassa määritellyn ajan (2).

| b) | Kun kyseessä on ajovalaisin, joka tuottaa lähivalon ja yhden tai useampia kaukovaloja, tai ajovalaisin, johon sisältyy kaukovalo ja etusumuvalaisin,






  i) | ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:






  a) | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kun kyseessä on ajovalaisin, joka tuottaa lähivalon ja yhden tai useampia kaukovaloja, tai ajovalaisin, johon sisältyy kaukovalo ja etusumuvalaisin,

i)

ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

a)

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa,

| b) | 5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

b)

5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa.

| ii) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot toiminnassa (3) kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- |

ii)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot toiminnassa (3) kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta.

| c) | Kun kyseessä on ajovalaisin, joka sisältää etusumuvalaisimen ja yhden tai useampia kaukovaloja,






  i) | ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:






  a) | 15 minuuttia, etusumuvalaisin toiminnassa, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kun kyseessä on ajovalaisin, joka sisältää etusumuvalaisimen ja yhden tai useampia kaukovaloja,

i)

ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

a)

15 minuuttia, etusumuvalaisin toiminnassa,

| b) | 5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

b)

5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa.

| ii) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko etusumuvalo tai kaukovalot toiminnassa (3) kerrallaan, testi on suoritettava niin, että etusumuvalaisin ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- |

ii)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko etusumuvalo tai kaukovalot toiminnassa (3) kerrallaan, testi on suoritettava niin, että etusumuvalaisin ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta.

| d) | Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa on lähivalo, yksi tai useampia kaukovaloja ja etusumuvalaisin,






  i) | ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:






  a) | 15 minuuttia, lähivalo toiminnassa, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kun kyseessä on ajovalaisin, jossa on lähivalo, yksi tai useampia kaukovaloja ja etusumuvalaisin,

i)

ajovalaisimen on oltava toiminnassa seuraavan syklin mukaisesti, kunnes annettu aika täyttyy:

a)

15 minuuttia, lähivalo toiminnassa,

| b) | 5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa. |
| --- | --- |

b)

5 minuuttia, kaikki toiminnot toiminnassa.

| ii) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot (3) toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta ja etusumuvaloa testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun kaukovalo on samalla toiminnassa. |
| --- | --- |

ii)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai kaukovalot (3) toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja kaukovalot (yhtä aikaa) ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta ja etusumuvaloa testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun kaukovalo on samalla toiminnassa.

| iii) | jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai etusumuvalaisin (3) toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja etusumuvalaisin ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta ja ajovaloja testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun lähivalo on samalla toiminnassa. |
| --- | --- |

iii)

jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo tai etusumuvalaisin (3) toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo ja etusumuvalaisin ovat aktivoituina (2) erikseen puolet kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta ja ajovaloja testataan seuraavan syklin mukaisesti: 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa puolet tästä ajasta, kun lähivalo on samalla toiminnassa.

| iv) | Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo, kaukovalot (3) tai etusumuvalo (3) toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo, kaukovalot ja etusumuvalo ovat aktivoituina (2) erikseen kolmanneksen kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta. |
| --- | --- |

iv)

Jos hakija ilmoittaa, että ajovalaisinta on tarkoitus käyttää vain joko lähivalo, kaukovalot (3) tai etusumuvalo (3) toiminnassa kerrallaan, testi on suoritettava niin, että lähivalo, kaukovalot ja etusumuvalo ovat aktivoituina (2) erikseen kolmanneksen kohdassa 1.1 tarkoitetusta ajasta.

| e) | Jos ajovalaisimessa on kääntyvän valon tuottamiseen käytettäviä lisävalonlähteitä lukuun ottamatta lisävalaisinyksikköjä, ne on kytkettävä toimintaan yhdeksi minuutiksi ja pois toiminnasta yhdeksäksi minuutiksi pääasiallisen lähivalon aktivoinnin aikana. |
| --- | --- |

e)

Jos ajovalaisimessa on kääntyvän valon tuottamiseen käytettäviä lisävalonlähteitä lukuun ottamatta lisävalaisinyksikköjä, ne on kytkettävä toimintaan yhdeksi minuutiksi ja pois toiminnasta yhdeksäksi minuutiksi pääasiallisen lähivalon aktivoinnin aikana.

Jos ajovalaisimessa on useita kääntyvän valon tuottamiseen käytettäviä lisävalonlähteitä, testi on suoritettava niin, että valonlähteiden yhdistelmä edustaa epäedullisimpia käyttöolosuhteita.

1.1.1.2   Testijännite

Jännitteet on syötettävä testattavan näytteen napoihin seuraavasti:

| a) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähteessä korkeinta mahdollista jännitettä. |
| --- | --- |

a)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: testaus suoritetaan tapauksen mukaan jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa näytettä voidaan käyttää jollakin muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkulankavalonlähteessä korkeinta mahdollista jännitettä.

| b) | Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Elektronisen valonlähteen säätölaitteen tai valonlähteen, jos virranrajoitin on integroitu valonlähteeseen, testausjännite on 13,2 ± 0,1 V, kun ajoneuvon sähköjärjestelmän jännite on 12 V tai hyväksyntähakemuksessa muutoin täsmennetty jännite. |
| --- | --- |

b)

Vaihdettavat kaasupurkausvalonlähteet: Elektronisen valonlähteen säätölaitteen tai valonlähteen, jos virranrajoitin on integroitu valonlähteeseen, testausjännite on 13,2 ± 0,1 V, kun ajoneuvon sähköjärjestelmän jännite on 12 V tai hyväksyntähakemuksessa muutoin täsmennetty jännite.

| c) | Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkulankavalonlähteet: ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulanka- ja/tai muulla valonlähteillä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava jännitteellä 6,3 V, 13,2 V tai 28,0 V tai muulla ajoneuvon sähköjärjestelmän jännitteellä hakijan ilmoituksen mukaisesti.

| d) | Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen. |
| --- | --- |

d)

Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö- ja ohjauslaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja ohjauslaitteen tai valonlähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen.

| e) | LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

LED-moduulit testataan tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,2 V tai 28,0 V, ellei tässä säännössä muuta määrätä. Elektronisen valonlähteen säätölaitteen avulla toimivat LED-moduulit on testattava hakijan antamien ohjeiden mukaisesti.

| f) | Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

f)

Jos testattavaan näytteeseen on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalaisimia, jotka toimivat muulla kuin 6, 12 tai 24 V:n nimellisjännitteellä, jännitettä on säädettävä valmistajan ilmoituksen mukaisesti kyseisen valaisimen oikean fotometrisen toiminnan edellyttämällä tavalla.

1.1.2   Testitulokset

1.1.2.1   Silmämääräinen tarkastus

Kun ajovalaisimen lämpötila on tasaantunut ympäristön lämpötilaa vastaavaksi, ajovalaisimen linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi on puhdistettava puhtaalla, kostealla puuvillakankaalla. Tämän jälkeen valaisin on tarkastettava silmämääräisesti. Ajovalaisimien linssissä tai mahdollisessa ulkolinssissä ei saa olla havaittavissa vääristymiä, muodonmuutoksia, murtumia taikka värimuutoksia.

1.1.2.2   Fotometrinen testi

Tämän säännön fotometristen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava seuraavista pisteistä:

| | Luokan B ajovalaisimet: | Lähivalo: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L ja 0,50 U/1,5 R. |
| --- | --- | --- |

Luokan B ajovalaisimet:

Lähivalo: 50 R – 50 L – 0,50 U/1,5 L ja 0,50 U/1,5 R.

| | Kaukovalo: piste Imax |
| --- | --- |

Kaukovalo: piste Imax

| | Luokkien C, D ja E ajovalaisimet: | Lähivalo: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L ja 1,5 R. |
| --- | --- | --- |

Luokkien C, D ja E ajovalaisimet:

Lähivalo: 0,86 D/3,5 R – 0,86 D/3,5 L – 0,50 U/1,5 L ja 1,5 R.

| | Kaukovalo: piste Imax |
| --- | --- |

Kaukovalo: piste Imax

Lämmön aiheuttaman ajovalaisimen alustan muodonmuutoksen huomioon ottamiseksi voidaan suorittaa toinen suuntaus (valorajan sijainnin muutos käsitellään tämän liitteen kohdassa 2).

Lukuun ottamatta pisteitä 0,50 U/1,5 L ja 0,50 U/1,5 R, fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. Pisteissä 0,50 U/1,5 L ja 0,50 U/1,5 R mitattu arvo saa olla enintään 255 cd suurempi kuin ennen testiä mitattu fotometrinen arvo.

1.2   Likainen ajovalaisin

Kun ajovalaisin on testattu kohdan 1.1 mukaisesti ja sitten valmisteltu kohdan 1.2.1 mukaisesti, sitä on pidettävä toiminnassa yhden tunnin ajan kohdan 1.1.1 mukaisesti. Tämän jälkeen se on tarkastettava kohdan 1.1.2 mukaisesti.

1.2.1   Ajovalaisimen valmistelu

1.2.1.1   Testiseos

| 1.2.1.1.1 | Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu lasista: | Ajovalaisimelle levitetään veden ja likaavan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:






  a) | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu lasista:

Ajovalaisimelle levitetään veden ja likaavan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

a)

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| b) | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- |

b)

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| c) | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (4) ja |
| --- | --- |

c)

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (4) ja

| d) | sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

d)

sopiva määrä tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m.

| | Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha. |
| --- | --- |

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

| 1.2.1.1.2 | Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu muovimateriaalista: | Ajovalaisimelle levitetään veden ja likaavan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:






  a) | 9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Ajovalaisimelle, jonka ulkolinssi on valmistettu muovimateriaalista:

Ajovalaisimelle levitetään veden ja likaavan aineen seos, joka on koostumukseltaan seuraava:

a)

9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| b) | 1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm |
| --- | --- |

b)

1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 μm

| c) | 0,2 paino-osaa NaCMC:tä (4), |
| --- | --- |

c)

0,2 paino-osaa NaCMC:tä (4),

| d) | 13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m, ja |
| --- | --- |

d)

13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on ≤ 1 mS/m, ja

| e) | 2 ± 1 paino-osaa pinta-aktiivista ainetta (5). |
| --- | --- |

e)

2 ± 1 paino-osaa pinta-aktiivista ainetta (5).

| | Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha. |
| --- | --- |

Seos saa olla enintään 14 vuorokautta vanha.

1.2.1.2   Testiseoksen levittäminen ajovalaisimelle

Testiseosta levitetään tasaisesti ajovalaisimen koko valoa säteilevälle pinnalle, ja sen annetaan kuivua.

Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin kussakin seuraavista pisteistä mitatuista arvoista tässä liitteessä kuvatuissa olosuhteissa:

| | Luokan B ajovalaisimet: | Lähi-/kaukovalaisimena toimiva valaisin ja vain kaukovalaisimena toimiva valaisin: piste Emax |
| --- | --- | --- |

Luokan B ajovalaisimet:

Lähi-/kaukovalaisimena toimiva valaisin ja vain kaukovalaisimena toimiva valaisin: piste Emax

| | Vain lähivalo: B 50 ja 50 V |
| --- | --- |

Vain lähivalo: B 50 ja 50 V

| | Luokkien C, D ja E ajovalaisimet: | Lähi-/kaukovalaisimena toimiva valaisin ja vain kaukovalaisimena toimiva valaisin: piste Emax |
| --- | --- | --- |

Luokkien C, D ja E ajovalaisimet:

Lähi-/kaukovalaisimena toimiva valaisin ja vain kaukovalaisimena toimiva valaisin: piste Emax

| | Vain lähivalo: 0,50 U/1,5 L ja 1,5 R ja 0,86 D/V. |
| --- | --- |

Vain lähivalo: 0,50 U/1,5 L ja 1,5 R ja 0,86 D/V.

2.   LÄMMÖN VAIKUTUKSESTA TAPAHTUVAN VALORAJAN PYSTYSUUNTAISEN SIIRTYMÄN TESTAUS

Tässä testissä tarkastetaan, ettei lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystysuuntainen siirtymä ylitä toiminnassa olevalle lähivalon tuottavalle ajovalaisimelle määriteltyä arvoa.

Kun ajovalaisin on testattu kohdan 1 mukaisesti, sille on tehtävä kohdassa 2.1 määritelty testi säätämättä ajovalaisinta testausalustaan nähden tai irrottamatta sitä testausalustasta.

2.1   Testi

Testi on suoritettava kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 °C ± 5 °C.

Testissä käytetään sarjavalmisteisia hehkulamppuja, jotka ovat olleet toiminnassa vähintään tunnin ajan, tai sarjavalmisteista kaasupurkausvalonlähdettä, joka on ollut toiminnassa vähintään 15 tunnin ajan, taikka ajovalaisimien mukana toimitettuja LED-moduuleja, jotka ovat olleet toiminnassa vähintään 48 tunnin ajan. Ajovalaisinta käytetään lähivalotoiminnolla, eikä sitä saa säätää testausalustaan nähden eikä irrottaa testausalustasta. (Tätä testiä varten jännite on säädettävä kohdan 1.1.1.2 mukaisesti.) Valorajan vaakasuoran osan (pystysuoran, luokan B ajovalaisimien osalta pisteen 50 L ja 50 R kautta tai luokan C, D ja E ajovalaisimien osalta pisteen 3,5 L ja 3,5 R kautta kulkevan viivan välisen osan) sijainti on määritettävä 3 minuuttia (r3) ja 60 minuuttia (r60) testin alkamisajankohdan jälkeen.

Edellä tarkoitetussa valorajan sijainnissa tapahtuneen vaihtelun mittaamisessa voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, joka antaa riittävän tarkat toistettavat tulokset.

2.2   Testitulokset

| 2.2.1 | Milliradiaaneina (mrad) ilmoitettu testitulos katsotaan lähivalon tuottavan ajovalaisimen osalta hyväksyttäväksi vain, jos itseisarvo

  ajovalaisimesta mitattuna on enintään 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Formula

| 2.2.2 | Jos tämä arvo on kuitenkin yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), testataan toinen ajovalaisin kohdan 2.1 mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin ajovalaisimen mekaanisten osien sijainnin vakiinnuttamiseksi alustassa, joka vastaa oikeaa asennusta ajoneuvoon: | lähivalo toiminnassa tunnin ajan (jännite säädetään kohdan 1.1.1.2 mukaisesti), |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Jos tämä arvo on kuitenkin yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), testataan toinen ajovalaisin kohdan 2.1 mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin ajovalaisimen mekaanisten osien sijainnin vakiinnuttamiseksi alustassa, joka vastaa oikeaa asennusta ajoneuvoon:

lähivalo toiminnassa tunnin ajan (jännite säädetään kohdan 1.1.1.2 mukaisesti),

| | tunnin mittainen lepojakso. |
| --- | --- |

tunnin mittainen lepojakso.

Ajovalaisintyyppi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ensimmäisestä näytteestä mitatun itseisarvon ΔrI ja toisesta näytteestä mitatun itseisarvon ΔrII keskiarvo on enintään 1,0 mrad.

---

(1)  Testausohjelma esitetään tämän säännön liitteessä 8.

(2)  Jos testattavassa ajovalaisimessa on merkkivaloja, niiden on oltava toiminnassa testin ajan. Jos kyseessä on suuntavalaisin, sitä on käytettävä vilkkutoiminnolla siten, että kytkemisaikojen suhde on suunnilleen yksi yhteen.

(3)  Jos kaksi tai useampi valonlähde on toiminnassa samanaikaisesti ajovalaisimia vilkutettaessa, tätä ei katsota tavanomaiseksi valonlähteiden samanaikaiseksi toiminnaksi.

(4)  NaCMC on tavallisesti lyhenteellä CMC merkityn karboksimetyyliselluloosan natriumsuola. Epäpuhtausseoksessa käytettävän NaCMC:n substituutioaste on 0,6–0,7, ja 2-prosenttisen liuoksen viskositeetti 20 °C:n lämpötilassa on 0,2–0,3 Pa · s.

(5)  Määrän toleranssi johtuu siitä, että on saatava aikaan likaavan aineen seos, joka levittyy oikealla tavalla koko muovilinssille.

---

LIITE 5

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTAMENETTELYÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tuotanto katsotaan mekaaniselta ja geometriselta kannalta vaatimustenmukaiseksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. Tämä vaatimus koskee myös väriä. |
| --- | --- |

1.1

Tuotanto katsotaan mekaaniselta ja geometriselta kannalta vaatimustenmukaiseksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia tämän säännön vaatimusten rajoissa. Tämä vaatimus koskee myös väriä.

| 1.2 | Luokkien A, B, C ja D ajovalaisimet:






  1.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun ja vakiohehkulampulla ja/tai LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- | --- |

1.2

Luokkien A, B, C ja D ajovalaisimet:

1.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun ja vakiohehkulampulla ja/tai LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 1.2.2 | Luokan A ajovalaisimet: jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta. |
| --- | --- |

1.2.2

Luokan A ajovalaisimet: jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta.

| 1.2.3 | Luokkien B, C ja D ajovalaisimet:






  1.2.3.1 | jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (alueen 1 osalta luokkien B, C ja D ajovalaisimia koskevat kielteiset poikkeamat saavat olla enintään | 255 cd, vastaa 20:tä prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3

Luokkien B, C ja D ajovalaisimet:

1.2.3.1

jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (alueen 1 osalta luokkien B, C ja D ajovalaisimia koskevat kielteiset poikkeamat saavat olla enintään

255 cd, vastaa 20:tä prosenttia

| | 380 cd, vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

380 cd, vastaa 30:tä prosenttia)

| 1.2.3.2 | ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1. ja 6.3.3.2. määritellyssä mittauspisteessä. |
| --- | --- |

1.2.3.2

ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1. ja 6.3.3.2. määritellyssä mittauspisteessä.

| 1.2.4 | Jos kyseessä on valaisin, jossa on säännön nro 37 mukainen vaihdettava hehkulankavalonlähde, ja jos edellä tarkoitettujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, testit on toistettava käyttäen toista vakiohehkulamppua. |
| --- | --- |

1.2.4

Jos kyseessä on valaisin, jossa on säännön nro 37 mukainen vaihdettava hehkulankavalonlähde, ja jos edellä tarkoitettujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, testit on toistettava käyttäen toista vakiohehkulamppua.

| 1.2.5 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.2.5

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

| 1.3 | Luokan E ajovalaisimet:






  1.3.1 | Luokan E ajovalaisimet, joiden mittaus tehdään jännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muutoin määritetyllä jännitteellä ja jotka on varustettu






  a) | säännön nro 99 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä, jolloin kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta vertailuvalovirrasta ja valaistusarvoja on korjattava vastaavasti
  tai |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

Luokan E ajovalaisimet:

1.3.1

Luokan E ajovalaisimet, joiden mittaus tehdään jännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muutoin määritetyllä jännitteellä ja jotka on varustettu

a)

säännön nro 99 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä, jolloin kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta vertailuvalovirrasta ja valaistusarvoja on korjattava vastaavasti

tai

| b) | sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella, jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia ja mitattuja valaistusarvoja voidaan korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan
  tai |
| --- | --- |

b)

sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella, jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia ja mitattuja valaistusarvoja voidaan korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan

tai

| c) | LED-moduuleilla: |
| --- | --- |

c)

LED-moduuleilla:

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien, jotka on valittu sattumanvaraisesti ja varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ja/tai LED-moduuleilla, vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi,

| 1.3.2 | jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (kielteinen poikkeama voi alueen 1 arvojen tapauksessa olla | 255 cd, vastaa 20:tä prosenttia |
| --- | --- | --- |

1.3.2

jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (kielteinen poikkeama voi alueen 1 arvojen tapauksessa olla

255 cd, vastaa 20:tä prosenttia

| | 380 cd, vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

380 cd, vastaa 30:tä prosenttia)

| 1.3.3 | ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1. ja 6.3.3.2. määritellyssä mittauspisteessä. |
| --- | --- |

1.3.3

ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1. ja 6.3.3.2. määritellyssä mittauspisteessä.

| 1.3.4 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.3.4

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

| 1.3.5 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja/tai virranrajoitinta tai LED-moduulia ja elektronista valonlähteen säätölaitetta kohdan 1.3.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3.5

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä ja/tai virranrajoitinta tai LED-moduulia ja elektronista valonlähteen säätölaitetta kohdan 1.3.1 mukaisesti.

| 1.4 | Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä (vain luokkien B, C, D ja E ajovalaisimien osalta): | Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin. |
| --- | --- | --- |

1.4

Kun tarkastetaan lämmön vaikutuksesta johtuvaa valorajan pystysuuntaista siirtymää, sovelletaan seuraavaa menettelyä (vain luokkien B, C, D ja E ajovalaisimien osalta):

Yksi ajovalaisinnäytteistä on testattava liitteen 4 kohdan 2.1 menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteen 4 kohdassa 2.2.2 määritellyn syklin.

| | Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Ajovalaisin katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo Δr on enintään 1,5 mrad.

| | Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näyte, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan toinen näyte, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad.

| 1.5 | Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.5

Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

| 1.6 | Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, valorajan laatu on testattava käyttäen yhtä näyte-erästä otettua ajovalaisinta liitteen 9 kohtien 2 ja 4 mukaisella menettelyllä. |
| --- | --- |

1.6

Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, valorajan laatu on testattava käyttäen yhtä näyte-erästä otettua ajovalaisinta liitteen 9 kohtien 2 ja 4 mukaisella menettelyllä.

2.   VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Hyväksyntämerkin haltijan on suoritettava kullekin ajovalaisintyypille asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön vaatimusten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava toimenpiteitä kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1   Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ominaisuuksia ja luokkien B, C, D ja E ajovalaisimien osalta lämmön vaikutuksesta johtuvan valorajan pystysuuntaisen siirtymän tarkastusta.

2.2   Testimenetelmät

| 2.2.1 | Testit on yleisesti suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

Testit on yleisesti suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

| 2.2.2 | Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

Valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

| 2.2.3 | Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja testilaitteen vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa. |
| --- | --- |

2.2.3

Kohtien 2.2.1 ja 2.2.2 soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja testilaitteen vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa.

| 2.2.4 | Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

2.2.4

Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä, erityisesti hallinnollisen tarkastuksen ja näytteenoton tarkoituksia varten.

2.3   Näytteenotto

Ajovalaisinnäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien ajovalaisimien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä kohdistuttava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoon. Valmistaja voi kuitenkin ryhmittää yhteen useista eri tehtaista saadut samaa tyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samaa laatujärjestelmää ja laadunhallintaa.

2.4   Mitattavat ja tallennettavat fotometriset ominaisuudet

Ajovalaisimien näytekappaleista on tehtävä fotometrisiä mittauksia säännössä määrätyistä pisteistä. Lukemat otetaan seuraavista pisteistä:

| 2.4.1 | Luokan A ajovalaisimet: HV, LH, RH, 12,5 L ja12,5 R |
| --- | --- |

2.4.1

Luokan A ajovalaisimet: HV, LH, RH, 12,5 L ja12,5 R

| 2.4.2 | Luokan B ajovalaisimet: pisteet Imax ja HV (1) kaukovalon osalta ja pisteet HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.2

Luokan B ajovalaisimet: pisteet Imax ja HV (1) kaukovalon osalta ja pisteet HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L lähivalon osalta.

| 2.4.3 | Luokkien C, D ja E ajovalaisimet: pisteet Imax ja HV (1) kaukovalon osalta ja pisteet HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L lähivalon osalta. |
| --- | --- |

2.4.3

Luokkien C, D ja E ajovalaisimet: pisteet Imax ja HV (1) kaukovalon osalta ja pisteet HV, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L lähivalon osalta.

2.5   Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön kohdassa 9.1 asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 7 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

---

(1)  Kun kaukovalo on rakenteellisesti yhdistetty lähivaloon, kaukovalon mittauspiste HV on sama kuin lähivalon mittauspiste HV.

---

LIITE 6

MUOVIMATERIAALISTA VALMISTETTUJA LINSSEJÄ SISÄLTÄVIÄ VALAISIMIA KOSKEVAT VAATIMUKSET – LINSSI- TAI MATERIAALINÄYTTEIDEN JA TÄYDELLISTEN VALAISIMIEN TESTAUS

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| 1.1 | Tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut vaatimukset. |
| --- | --- |

1.1

Tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut vaatimukset.

| 1.2 | Kahden täydellistä valaisinta edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön kohdan 2.2.3 mukaisesti ja jotka sisältävät muovimateriaalista valmistetut linssit, on linssin materiaalin osalta täytettävä kohdassa 2.6 tarkoitetut vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2

Kahden täydellistä valaisinta edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön kohdan 2.2.3 mukaisesti ja jotka sisältävät muovimateriaalista valmistetut linssit, on linssin materiaalin osalta täytettävä kohdassa 2.6 tarkoitetut vaatimukset.

| 1.3 | Muovimateriaalista valmistettujen linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä sen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä. |
| --- | --- |

1.3

Muovimateriaalista valmistettujen linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä sen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi (tapauksen mukaan), tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä.

| 1.4 | Jos valaisimen valmistaja pystyy kuitenkin osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut testit tai vastaavat testit toisen säännön mukaisesti, kyseisiä testejä ei tarvitse toistaa. Vain lisäyksen 1 taulukossa B tarkoitetut testit ovat pakollisia. |
| --- | --- |

1.4

Jos valaisimen valmistaja pystyy kuitenkin osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt kohdissa 2.1–2.5 tarkoitetut testit tai vastaavat testit toisen säännön mukaisesti, kyseisiä testejä ei tarvitse toistaa. Vain lisäyksen 1 taulukossa B tarkoitetut testit ovat pakollisia.

2.   TESTIT

2.1   Lämpötilamuutosten sieto

2.1.1   Testit

Kolmen uuden näytteen (linssin) on käytävä läpi viisi lämpötilan ja suhteellisen kosteuden muutossykliä seuraavan ohjelman mukaisesti:

| a) | 3 tuntia lämpötilassa 40 °C ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

a)

3 tuntia lämpötilassa 40 °C ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| b) | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

b)

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| c) | 15 tuntia lämpötilassa – 30 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

c)

15 tuntia lämpötilassa – 30 °C ± 2 °C

| d) | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa |
| --- | --- |

d)

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa

| e) | 3 tuntia lämpötilassa 80 °C ± 2 °C |
| --- | --- |

e)

3 tuntia lämpötilassa 80 °C ± 2 °C

| f) | 1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

f)

1 tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä vähintään 4 tuntia lämpötilassa 23 °C ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa.

| Huomautus: | Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

Huomautus:

Jakson ”yksi tunti lämpötilassa 23 °C ± 5 °C” on sisällettävä ne siirtymäjaksot lämpötilasta toiseen, jotka ovat tarpeen lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi.

2.1.2   Fotometriset mittaukset

2.1.2.1   Menetelmä

Näytteille on suoritettava fotometriset mittaukset ennen testiä ja sen jälkeen.

Näissä mittauksissa on käytettävä vakiolamppua, vakiokaasupurkausvalonlähdettä tai valaisimessa olevia LED-moduuleja seuraavissa pisteissä:

B 50, 50 L ja 50 R luokan B ajovalaisimien osalta, 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L, 0,50 U/1,5 L ja 1,5 R luokan C, D ja E ajovalaisimien osalta testattaessa lähivaloa tai lähi-/kaukovalaisinta

Imax kaukovalaisimen tai lähi-/kaukovalaisimen kaukovalon osalta.

2.1.2.2   Tulokset

Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat vaihdella enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina.

2.2   Ilmakehässä vaikuttavien ja kemiallisten tekijöiden sieto

2.2.1   Ilmakehässä vaikuttavien tekijöiden sieto

Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) on altistettava sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin lämpötilassa 5 500 K–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin on sijoitettava asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään mahdollisimman paljon säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm tai yli 2 500 nm. Näytteet on altistettava voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden saaman valoenergian arvo on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Kotelon sisällä lämpötilan mustalla levyllä, joka on sijoitettu samalle tasolle näytteiden kanssa, on oltava 50 °C ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa.

Näytteet on suihkutettava tislatulla vedellä, jonka johtokyky on pienempi kuin 1 mS/m lämpötilassa 23 + 23 °C, seuraavan syklin mukaisesti:

Suihkutus: 5 minuuttia, kuivaus: 25 minuuttia.

2.2.2   Kemiallisten tekijöiden sieto

Kun kohdassa 2.2.1 tarkoitettu testi ja kohdassa 2.2.3.1 tarkoitettu mittaus on suoritettu, mainittujen kolmen näytteen ulkopinnat on käsiteltävä kohdassa 2.2.2.2 tarkoitetulla tavalla kohdassa 2.2.2.1 määritellyllä seoksella.

2.2.2.1   Testiseos

Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina).

2.2.2.2   Testiseoksen levittäminen

Liotetaan puuvillakankaan (ISO 105 -standardin mukaisen) palaa kohdassa 2.2.2.1 määritellyssä seoksessa, kunnes se on kyllästynyt. Tämän jälkeen kangas levitetään 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle niin, että paine on 50 N/cm2, mikä vastaa 14 × 14 mm:n suuruiseen testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa.

Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa on kostutettava uudelleen seoksella niin, että käytettävä neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa.

Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan kompensoida säröytymisen välttämiseksi.

2.2.2.3   Puhdistaminen

Kun testiseoksella käsittely on tehty, näytteiden annetaan kuivua ilmassa, ja ne pestään sitten kohdassa 2.3 (Puhdistusaineiden sieto) määritellyllä liuoksella lämpötilassa 23 °C + 5 °C.

Sitten näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia ja jonka lämpötila on 23 °C + 5 °C. Tämän jälkeen näytteet pyyhitään pehmeällä kankaalla.

2.2.3   Tulokset

| 2.2.3.1 | Ilmakehän aineiden sietotestin jälkeen näytteiden ulkopinnoissa ei saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia, ja valon läpäisyn keskivaihtelu

  mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa olla suurempi kuin 0,020 (Δtm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1

Formula

| 2.2.3.2 | Kemiallisten aineiden sietotestin jälkeen näytteissä ei saa esiintyä jälkiä valovirran hajotukseen mahdollisesti vaikuttavista kemiallisista tahroista, ja valovirran hajotuksen keskivaihtelu

  mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa olla enemmän kuin 0,020 (Δdm < 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2

Formula

2.3   Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto

2.3.1   Puhdistusaineiden sieto

Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat on lämmitettävä lämpötilaan 50 ± 5 °C ja upotettava sen jälkeen viiden minuutin ajaksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 ± 5 °C ja joka on koostumukseltaan seuraava: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia.

Testin lopuksi näytteet kuivataan lämpötilassa 50 °C ± 5 °C.

Näytteiden pinta puhdistetaan kostealla kankaalla.

2.3.2   Hiilivetyjen sieto

Kolmen näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti yhden minuutin ajan sellaisessa seoksessa kastellulla puuvillakankaalla, jonka koostumus on 70 prosenttia n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina). Tämän jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa.

2.3.3   Tulokset

Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun keskiarvo Formula mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti ei saa olla suurempi kuin 0,010 (Δtm < 0,010).

2.4   Mekaanisen kulutuksen sieto

2.4.1   Kulutustestin menetelmä

Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille suoritetaan tasaisen mekaanisen kulutuksen testi tämän liitteen lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen.

2.4.2   Tulokset

Tämän testin jälkeen mitataan

| | valon läpäisyn vaihtelu , |
| --- | --- |

valon läpäisyn vaihtelu Formula,

| | ja hajonnan vaihtelu , |
| --- | --- |

ja hajonnan vaihtelu Formula,

| | lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti tämän säännön kohdassa 2.2.4.1.1 määritellyllä alueella. Kolmen näytteen keskiarvon on oltava sellainen, että | Δ tm ≤ 0,100 |
| --- | --- | --- |

lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti tämän säännön kohdassa 2.2.4.1.1 määritellyllä alueella. Kolmen näytteen keskiarvon on oltava sellainen, että

Δ tm ≤ 0,100

| | Δ dm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δ dm ≤ 0,050.

2.5   Pinnoitteiden pysyvyyden testaus

2.5.1   Näytteen valmistelu

Linssin pinnoitteen alueelle viilletään partakoneenterällä tai neulalla 20 × 20 mm:n kokoinen ruudukko, jonka ruudut ovat kooltaan noin 2 × 2 mm. Terän tai neulan paineen on oltava riittävä ainakin pinnoitteen leikkaamiseksi.

2.5.2   Testin kuvaus

Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N leveyssenttimetriä kohti ± 20 prosenttia mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 4 määritellyissä vakio-olosuhteissa. Teippiä, jonka leveyden on oltava vähintään 25 mm, painetaan vähintään viiden minuutin ajan kohdassa 2.5.1 määritellyllä tavalla valmisteltua pintaa vasten.

Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Sitten teippi vedetään irti tasaisella nopeudella 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Tulokset

Ruudutettu alue ei saa olla mainittavasti vaurioitunut. Huononemat leikkauskohdissa neliöiden välillä tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos huonontunut alue ei edusta yli 15:tä prosenttia ruudukkopinnasta.

2.6   Muovimateriaalista valmistetulla linssillä varustetun täydellisen ajovalaisimen testit

2.6.1   Linssin pinnan mekaanisen kulutuksen sieto

2.6.1.1   Testit

Valaisinnäytteen nro 1 linssille on tehtävä kohdassa 2.4.1 määritelty testi.

2.6.1.2   Tulokset

Testin jälkeen ajovalaisimelle tämän säännön mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulokset saavat

| a) | ylittää enintään 30 prosentilla pisteelle HV määritellyt enimmäisarvot ja alittaa enintään 10 prosentilla pisteille 50 L and 50 R luokan B ajovalaisimien osalta ja pisteille 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L luokan C, D ja E ajovalaisimien osalta määritellyt vähimmäisarvot |
| --- | --- |

a)

ylittää enintään 30 prosentilla pisteelle HV määritellyt enimmäisarvot ja alittaa enintään 10 prosentilla pisteille 50 L and 50 R luokan B ajovalaisimien osalta ja pisteille 0,86 D/3,5 R, 0,86 D/3,5 L luokan C, D ja E ajovalaisimien osalta määritellyt vähimmäisarvot

| b) | alittaa enintään 10 prosentilla pisteelle HV määritellyt vähimmäisarvot, kun kyse on ainoastaan kaukovalon tuottavasta ajovalaisimesta. |
| --- | --- |

b)

alittaa enintään 10 prosentilla pisteelle HV määritellyt vähimmäisarvot, kun kyse on ainoastaan kaukovalon tuottavasta ajovalaisimesta.

2.6.2   Pinnoitteiden pysyvyyden testaus

Valaisinnäytteen nro 2 linssille on suoritettava kohdassa 2.5 määritelty testi.

2.7   Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto

Testaus on suoritettava seuraavasti:

| | Ajovalaisimen kunkin valoa läpäisevän muoviosan tasomaisia näytteitä altistetaan LED-moduulien tai kaasupurkausvalonlähteen valolle. Näytteiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin ajovalaisimessa. Näytteiden värin ja mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin ajovalaisimien osien. |
| --- | --- |

Ajovalaisimen kunkin valoa läpäisevän muoviosan tasomaisia näytteitä altistetaan LED-moduulien tai kaasupurkausvalonlähteen valolle. Näytteiden parametrien, kuten kulmien ja etäisyyksien, on oltava samat kuin ajovalaisimessa. Näytteiden värin ja mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin ajovalaisimien osien.

| | Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän toiminnan jälkeen täytettävä kolorimetriset vaatimukset, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua tai muodonmuutoksia. |
| --- | --- |

Läpäisevän valon on 1 500 tunnin keskeytyksettömän toiminnan jälkeen täytettävä kolorimetriset vaatimukset, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua tai muodonmuutoksia.

3.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS

| 3.1 | Samaan sarjaan kuuluvat valaisimet katsotaan tämän säännön mukaisiksi linssien valmistuksessa käytettyjen materiaalien osalta, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  3.1.1 | Näytteiden ulkopinnoissa ei kemiallisten tekijöiden sietotestin eikä puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sietotestin jälkeen ole paljain silmin havaittavissa säröjä, lohkeilua eikä muodonmuutoksia (ks. kohdat 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2). |
| --- | --- | --- |

3.1

Samaan sarjaan kuuluvat valaisimet katsotaan tämän säännön mukaisiksi linssien valmistuksessa käytettyjen materiaalien osalta, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

3.1.1

Näytteiden ulkopinnoissa ei kemiallisten tekijöiden sietotestin eikä puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sietotestin jälkeen ole paljain silmin havaittavissa säröjä, lohkeilua eikä muodonmuutoksia (ks. kohdat 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2).

| 3.1.2 | Kohdassa 2.6.1.1 määritellyn testin jälkeen fotometriset arvot kohdassa 2.6.1.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä ovat tässä säännössä vaatimustenmukaisuudelle määriteltyjen rajojen sisällä. |
| --- | --- |

3.1.2

Kohdassa 2.6.1.1 määritellyn testin jälkeen fotometriset arvot kohdassa 2.6.1.2 tarkoitetuissa mittauspisteissä ovat tässä säännössä vaatimustenmukaisuudelle määriteltyjen rajojen sisällä.

| 3.2 | Jos testitulokset eivät täytä vaatimuksia, testit toistetaan toisella sattumanvaraisesti valitulla ajovalaisinnäytteellä. |
| --- | --- |

3.2

Jos testitulokset eivät täytä vaatimuksia, testit toistetaan toisella sattumanvaraisesti valitulla ajovalaisinnäytteellä.

Lisäys 1

HYVÄKSYNTÄTESTIEN AIKAJÄRJESTYS

A.   Muovimateriaaleille (tämän säännön kohdan 2.2.4 mukaisesti toimitetuille linsseille tai materiaalinäytteille) suoritettavat testit

| Näytteet
  Testit | Linssit tai materiaalinäytteet | Linssit |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Rajoitettu fotometria
  (kohta 2.1.2.) |

Näytteet

Testit

Linssit tai materiaalinäytteet

Linssit

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Rajoitettu fotometria

(kohta 2.1.2.)

x

x

x

| 1.1.1 | Lämpötilan muutos
  (kohta 2.1.1.) |
| --- | --- |

1.1.1

Lämpötilan muutos

(kohta 2.1.1.)

x

x

x

| 1.1.2 | Rajoitettu fotometria
  (kohta 2.1.2.) |
| --- | --- |

1.1.2

Rajoitettu fotometria

(kohta 2.1.2.)

x

x

x

| 1.2.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.2.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.2.2

Hajonnan mittaus

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Ilmakehässä vaikuttavat tekijät
  (kohta 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Ilmakehässä vaikuttavat tekijät

(kohta 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.3.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.4 | Kemialliset aineet
  (kohta 2.2.2.) |
| --- | --- |

1.4

Kemialliset aineet

(kohta 2.2.2.)

x

x

x

| 1.4.1 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.4.1

Hajonnan mittaus

x

x

x

| 1.5 | Puhdistusaineet
  (kohta 2.3.1.) |
| --- | --- |

1.5

Puhdistusaineet

(kohta 2.3.1.)

x

x

x

| 1.6 | Hiilivedyt
  (kohta 2.3.2.) |
| --- | --- |

1.6

Hiilivedyt

(kohta 2.3.2.)

x

x

x

| 1.6.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.6.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.7 | Kuluminen
  (kohta 2.4.1.) |
| --- | --- |

1.7

Kuluminen

(kohta 2.4.1.)

x

x

x

| 1.7.1 | Valon läpäisyn mittaus |
| --- | --- |

1.7.1

Valon läpäisyn mittaus

x

x

x

| 1.7.2 | Hajonnan mittaus |
| --- | --- |

1.7.2

Hajonnan mittaus

x

x

x

| 1.8 | Pysyvyys
  (kohta 2.5.) |
| --- | --- |

1.8

Pysyvyys

(kohta 2.5.)

x

| 1.9 | Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto
  (kohta 2.7.) |
| --- | --- |

1.9

Valonlähteiden tuottaman säteilyn sieto

(kohta 2.7.)

x

B.   Täydellisille ajovalaisimille (toimitettuna tämän säännön kohdan 2.2.3 mukaisesti) suoritettavat testit.

| Testit | Täydellinen ajovalaisin |
| --- | --- |
| Näytteen numero |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Kuluminen
  (kohta 2.6.1.1.) |

Testit

Täydellinen ajovalaisin

Näytteen numero

1

2

2.1

Kuluminen

(kohta 2.6.1.1.)

x

| 2.2 | Fotometriset ominaisuudet
  (kohta 2.6.1.2.) |
| --- | --- |

2.2

Fotometriset ominaisuudet

(kohta 2.6.1.2.)

x

| 2.3 | Pysyvyys
  (kohta 2.6.2.) |
| --- | --- |

2.3

Pysyvyys

(kohta 2.6.2.)

x

Lisäys 2

VALON HAJONNAN JA LÄPÄISEVYYDEN MITTAUSMENETTELY

1.   Laitteet (ks. kuva)

Kollimaattori K:n, jolla on puolihajoama β/2 = 17,4 × 104 rd, sädettä rajoittaa 6 mm:n aukolla varustettu himmennin Dτ, jota vasten näytteen alusta sijoitetaan.

Konvergentti akromaattinen linssi L2, jonka pallopoikkeamat on korjattu, yhdistää himmentimen Dτ ilmaisimeen R. Linssin L2 läpimitan on oltava sellainen, että linssi ei himmennä valoa, jonka näyte hajottaa keilaan, jonka puolihuippukulma on β/2 = 14°.

Linssin L2 kuvafokaalitasolle sijoitetaan rengasmainen himmennin DD, jonka kulmat ovat αο/2 = 1° and αmax/2 = 12°.

Himmentimen läpinäkymätön keskiosa on tarpeen suoraan valonlähteestä tulevan valon eliminoimiseksi. Himmentimen keskiosa on voitava irrottaa valonsäteestä siten, että se palaa täsmälleen alkuperäiseen asentoonsa.

Etäisyys L2 Dτ ja linssin L2 fokaalipituus F2
   (1) on valittava niin, että kuva Dτ peittää täysin ilmaisimen R.

Kun alkutulovalovirtaan viitataan 1 000 yksikkönä, kunkin lukeman absoluuttisen tarkkuuden on oltava parempi kuin 1 yksikkö.

2.   Mittaukset

Otetaan seuraavat lukemat:

| Lukema | Näytteen kanssa | DD:n keskiosan kanssa | Muuttuja |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Tulovalovirta alkulukemassa |
| T2 | kyllä (ennen testiä) | ei | Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T3 | kyllä (testin jälkeen) | ei | Testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä |
| T4 | kyllä (ennen testiä) | kyllä | Uuden materiaalin hajottama valovirta |
| T5 | kyllä (testin jälkeen) | kyllä | Testatun materiaalin hajottama valovirta |

Lukema

Näytteen kanssa

DD:n keskiosan kanssa

Muuttuja

T1

ei

ei

Tulovalovirta alkulukemassa

T2

kyllä (ennen testiä)

ei

Uuden materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T3

kyllä (testin jälkeen)

ei

Testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24 asteen kentässä

T4

kyllä (ennen testiä)

kyllä

Uuden materiaalin hajottama valovirta

T5

kyllä (testin jälkeen)

kyllä

Testatun materiaalin hajottama valovirta

Image

---

(1)  L2:n osalta suositellaan noin 80 mm:n polttoväliä.

Lisäys 3

SUIHKUTUSTESTAUSMENETELMÄ

1.   Testauslaitteet

1.1   Suihkutin

Käytettävässä vesiruiskussa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 bar – 0/+ 0,5 bar.

Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 ± 50 mm kulumiselle altistetulla pinnalla, joka on 380 ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta.

1.2   Testiseos

Testiseos koostuu

| silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2, |
| --- |

silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes normaali ja kulmakerroin 1,8–2,

| vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti. |
| --- |

vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa kohti.

2.   Testi

Valaisimien linssien ulkopinnat on altistettava kerran tai useammin edellä esitetyllä tavalla tuotetun hiekkasuihkun vaikutukselle. Suihku on suunnattava lähes kohtisuoraan testattavalle pinnalle.

Kuluminen tarkastetaan yhden tai useamman lasinäytteen avulla, jotka on vertailua varten asetettu testattavien linssien läheisyyteen. Seosta suihkutetaan, kunnes muutos näytteiden aikaansaaman valon hajonnassa mitattuna lisäyksessä 2 määritellyllä menetelmällä on sellainen, että

Formula

Testauksessa voidaan käyttää useita vertailunäytteitä sen tarkistamiseksi, että koko testattava pinta on tasaisesti kulunut.

Lisäys 4

TEIPIN PYSYVYYSTESTI

1.   TARKOITUS

Tämän menetelmän avulla pystytään vakio-olosuhteissa määrittämään teipin lineaarinen kiinnitysvoima lasilevyyn nähden.

2.   PERIAATE

Mitataan voima, joka tarvitaan irrottamaan teippi lasilevystä 90 asteen kulmassa.

3.   YMPÄRISTÖOLOSUHTEET

Ympäristön lämpötilan on oltava 23 °C ± 5 °C ja suhteellisen kosteuden 65 ± 15 prosenttia.

4.   TESTIKAPPALEET

Ennen testiä teipin näyterullaa on pidettävä 24 tunnin ajan määritellyissä olosuhteissa (ks. kohta 3).

Kustakin rullasta testataan viisi 400 mm:n pituista testikappaletta. Kyseiset testikappaleet otetaan rullasta, kun teipistä on irrotettu kolme ensimmäistä kierrosta.

5.   MENETTELY

Testi on suoritettava kohdassa 3 määritellyissä olosuhteissa.

Teipistä otetaan viisi testikappaletta siten, että teippiä rullataan auki rullan säteen suuntaisesti nopeudella, joka on noin 300 mm/s. Sitten kappaleet kiinnitetään 15 sekunnin kuluessa seuraavassa esitetyllä tavalla:

| | Teippi kiinnitetään lasilevyyn asteittain sormen kevyellä pituussuuntaisella hankaavalla liikkeellä teippiä liiallisesti painamatta niin, että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia. |
| --- | --- |

Teippi kiinnitetään lasilevyyn asteittain sormen kevyellä pituussuuntaisella hankaavalla liikkeellä teippiä liiallisesti painamatta niin, että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia.

| | Yhdistelmä jätetään edellä määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi. |
| --- | --- |

Yhdistelmä jätetään edellä määriteltyihin ympäristöolosuhteisiin 10 minuutin ajaksi.

| | Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleeseen nähden kohtisuorasti. Levy kiinnitetään paikalleen, ja teipin irrallinen pää käännetään taaksepäin 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden. |
| --- | --- |

Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleeseen nähden kohtisuorasti. Levy kiinnitetään paikalleen, ja teipin irrallinen pää käännetään taaksepäin 90 asteen kulmaan. Teippi kiristetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva on kohtisuorassa kiristysvoiman suuntaan ja levyyn nähden.

| | Teippi vedetään irti nopeudella 300 ± 30 mm/s, ja tarvittava voima kirjataan. |
| --- | --- |

Teippi vedetään irti nopeudella 300 ± 30 mm/s, ja tarvittava voima kirjataan.

6.   TULOKSET

Saadut viisi arvoa asetetaan järjestykseen, ja mediaaniarvo otetaan mittauksen tulokseksi. Arvo ilmaistaan newtoneina teipin leveyssenttimetriä kohti.

---

LIITE 7

TARKASTAJAN SUORITTAMAA NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Tämän säännön mahdolliset mekaaniset ja geometriset vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia. Tämä vaatimus koskee myös väriä.

1.2   Luokkien A, B, C ja D ajovalaisimet:

| 1.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun ja vakiohehkulampuilla ja/tai LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa seuraavat vaatimukset täyttyvät: |
| --- | --- |

1.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi, jos minkä tahansa sattumanvaraisesti valitun ja vakiohehkulampuilla ja/tai LED-moduuleilla varustetun ajovalaisimen fotometrisiä ominaisuuksia testattaessa seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| 1.2.2 | Luokan A ajovalaisimet: jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta. |
| --- | --- |

1.2.2

Luokan A ajovalaisimet: jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta.

| 1.2.3 | Luokkien B, C ja D ajovalaisimet:






  1.2.3.1 | jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (alueen 1 osalta luokkien B, C ja D ajovalaisimia koskevat kielteiset poikkeamat saavat olla enintään | 255 cd, vastaa 20:tä prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.3

Luokkien B, C ja D ajovalaisimet:

1.2.3.1

jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (alueen 1 osalta luokkien B, C ja D ajovalaisimia koskevat kielteiset poikkeamat saavat olla enintään

255 cd, vastaa 20:tä prosenttia

| | 380 cd, vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

380 cd, vastaa 30:tä prosenttia)

| 1.2.3.2 | ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1. ja 6.3.3.2. määritellyssä mittauspisteessä. |
| --- | --- |

1.2.3.2

ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1. ja 6.3.3.2. määritellyssä mittauspisteessä.

| 1.2.4 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, testit on toistettava käyttämällä toista vakiohehkulamppua. |
| --- | --- |

1.2.4

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, testit on toistettava käyttämällä toista vakiohehkulamppua.

| 1.2.5 | Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta. |
| --- | --- |

1.2.5

Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

1.3   Luokan E ajovalaisimet:

1.3.1   Luokan E ajovalaisimet, joiden mittaus tehdään jännitteellä 13,2 V ± 0,1 V tai muutoin määritetyllä jännitteellä ja jotka on varustettu

| a) | säännön nro 99 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä, jolloin kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta vertailuvalovirrasta ja valaistusarvoja on korjattava vastaavasti,
  tai |
| --- | --- |

a)

säännön nro 99 mukaisella irrotettavalla vakiokaasupurkausvalonlähteellä, jolloin kyseisen kaasupurkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta vertailuvalovirrasta ja valaistusarvoja on korjattava vastaavasti,

tai

| b) | sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella, jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia ja mitattuja valaistusarvoja voidaan korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan,
  tai |
| --- | --- |

b)

sarjavalmisteisella kaasupurkausvalonlähteellä ja sarjavalmisteisella virranrajoittimella, jolloin valonlähteen valovirta voi poiketa nimellisvalovirrasta säännössä nro 99 määriteltyjen valonlähteen ja virranrajoittimien toleranssien takia ja mitattuja valaistusarvoja voidaan korjata vastaavasti 20 prosentilla suotuisaan suuntaan,

tai

| c) | LED-moduuleilla:
  Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien, jotka on valittu sattumanvaraisesti ja varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ja/tai LED-moduuleilla, vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi, |
| --- | --- |

c)

LED-moduuleilla:

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien, jotka on valittu sattumanvaraisesti ja varustettu kaasupurkausvalonlähteellä ja/tai LED-moduuleilla, vaatimustenmukaisuutta ei aseteta fotometristen ominaisuuksien osalta kyseenalaiseksi,

1.3.2   jos mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20 prosentilla tässä säännössä määritellystä arvosta (kielteinen poikkeama voi alueen 1 arvojen tapauksessa olla

| | 255 cd, vastaa 20:tä prosenttia |
| --- | --- |

255 cd, vastaa 20:tä prosenttia

| | 380 cd, vastaa 30:tä prosenttia) |
| --- | --- |

380 cd, vastaa 30:tä prosenttia)

1.3.3   ja jos kaukovalon osalta fotometrisille arvoille saadaan + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta missä tahansa tämän säännön kohdissa 6.3.3.1 tai 6.3.3.2 määritellyssä mittauspisteessä.

1.3.4   Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen suuntausta voidaan muuttaa sillä edellytyksellä, että sädekimpun akselia ei siirretä sivuun oikealle tai vasemmalle enempää kuin 0,5 astetta eikä ylös tai alas enempää kuin 0,2 astetta.

1.3.5   Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät vastaa vaatimuksia, ajovalaisimen testit toistetaan käyttäen toista vakiokaasupurkausvalonlähdettä, kaasupurkausvalonlähdettä ja/tai virranrajoitinta tai LED-moduulia ja elektronista valonlähteen säätölaitetta kohdan 1.3.1 mukaisesti.

1.4   Ajovalaisimia, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon.

1.5   Jos pystysuuntaista säätöä vaadittuun asentoon ei voida tehdä toistuvasti sallittujen toleranssien puitteissa, valorajan laatu on testattava käyttäen yhtä näyte-erästä otettua ajovalaisinta liitteen 9 kohtien 2 ja 4 mukaisella menettelyllä.

2.   ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä ajovalaisinta. Ensimmäinen kahden valaisimen näyte merkitään A:ksi ja toinen B:ksi.

2.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 2.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:






  2.1.1.1 | Näyte A








  A1: | yksi ajovalaisin | | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |
| A2: | molemmat ajovalaisimet | enemmän kuin | 0 prosenttia |
| mutta | enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen B | | |

2.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat:

2.1.1.1

Näyte A

A1:

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

A2:

molemmat ajovalaisimet

enemmän kuin

0 prosenttia

mutta

enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen B

| 2.1.1.2 | Näyte B







  B1: | molemmat ajovalaisimet | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

Näyte B

B1:

molemmat ajovalaisimet

0 prosenttia

2.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 2.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  2.2.1.1 | Näyte A








  A3: | yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 20 prosenttia |
| mutta | enintään | 30 prosenttia |

2.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

2.2.1.1

Näyte A

A3:

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

20 prosenttia

mutta

enintään

30 prosenttia

| 2.2.1.2 | Näyte B








  B2: | jos tulos on A2 ja | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 0 prosenttia |
| mutta | enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |
| B3: | jos tulos on A2 ja | | |
| yksi ajovalaisin | | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 20 prosenttia |
| mutta | enintään | 30 prosenttia |

2.2.1.2

Näyte B

B2:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

0 prosenttia

mutta

enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

B3:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

20 prosenttia

mutta

enintään

30 prosenttia

2.3   Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 11 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 2.3.1 | Näyte A








  A4: | yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 30 prosenttia |
| A5: | molemmat ajovalaisimet | enemmän kuin | 20 prosenttia |

2.3.1

Näyte A

A4:

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

30 prosenttia

A5:

molemmat ajovalaisimet

enemmän kuin

20 prosenttia

| 2.3.2 | Näyte B








  B4: | jos tulos on A2 ja | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 0 prosenttia |
| mutta | enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 20 prosenttia |
| B5: | jos tulos on A2 ja | | |
| molemmat ajovalaisimet | enemmän kuin | 20 prosenttia |
| B6: | jos tulos on A2 ja | | |
| yksi ajovalaisin | | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 30 prosenttia |

2.3.2

Näyte B

B4:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

0 prosenttia

mutta

enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

20 prosenttia

B5:

jos tulos on A2 ja

molemmat ajovalaisimet

enemmän kuin

20 prosenttia

B6:

jos tulos on A2 ja

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

30 prosenttia

3.   TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Tulosten A3, B2 ja B3 tapauksessa on kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta suoritettava toistettu näytteenotto (kahdesta sellaisesta ajovalaisimesta koostuva kolmas näyte C, jotka on valittu sen jälkeen valmistetusta erästä, kun valmistaja on saattanut tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi).

3.1   Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

| 3.1.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.1.1.1 | Näyte C








  C1: | yksi ajovalaisin | | 0 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |
| C2: | molemmat ajovalaisimet | enemmän kuin | 0 prosenttia |
| mutta | enintään | 20 prosenttia |
| siirrytään näytteeseen D | | |

3.1.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn jälkeen, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.1.1.1

Näyte C

C1:

yksi ajovalaisin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

C2:

molemmat ajovalaisimet

enemmän kuin

0 prosenttia

mutta

enintään

20 prosenttia

siirrytään näytteeseen D

| 3.1.1.2 | Näyte D







  D1: | jos tulos on C2 ja | |
| --- | --- | --- | --- |
| molemmat ajovalaisimet | 0 prosenttia |

3.1.1.2

Näyte D

D1:

jos tulos on C2 ja

molemmat ajovalaisimet

0 prosenttia

3.2   Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

| 3.2.1 | Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:






  3.2.1.1 | Näyte D








  D2: | jos tulos on C2 ja | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 0 prosenttia |
| mutta | enintään | 20 prosenttia |
| yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |

3.2.1

Sarjatuotantona valmistettujen ajovalaisimien vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn mukaisesti ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.2.1.1

Näyte D

D2:

jos tulos on C2 ja

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

0 prosenttia

mutta

enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

3.3   Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja kohtaa 11 on sovellettava, jos tämän liitteen kuvan 1 mukaisessa näytteenottomenettelyssä ajovalaisimien mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

| 3.3.1 | Näyte C








  C3: | yksi ajovalaisin | enintään | 20 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 20 prosenttia |
| C4: | molemmat ajovalaisimet | enemmän kuin | 20 prosenttia |

3.3.1

Näyte C

C3:

yksi ajovalaisin

enintään

20 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

20 prosenttia

C4:

molemmat ajovalaisimet

enemmän kuin

20 prosenttia

| 3.3.2 | Näyte D








  D3: | jos tulos on C2 ja | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yksi ajovalaisin | 0 tai enemmän kuin | 0 prosenttia |
| yksi ajovalaisin | enemmän kuin | 20 prosenttia |

3.3.2

Näyte D

D3:

jos tulos on C2 ja

yksi ajovalaisin

0 tai enemmän kuin

0 prosenttia

yksi ajovalaisin

enemmän kuin

20 prosenttia

Kuva 1

---

LIITE 8

FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUDEN TESTAUKSESSA KÄYTETTÄVÄT TOIMINTAJAKSOT

| Lyhenteet | : | P: lähivaloa tuottava valaisin

  D: kaukovaloa tuottava valaisin (D1 + D2 tarkoittaa kahta kaukovaloa)

  F: etusumuvalaisin |
| --- | --- | --- |

Lyhenteet

:

P: lähivaloa tuottava valaisin

D: kaukovaloa tuottava valaisin (D1 + D2 tarkoittaa kahta kaukovaloa)

F: etusumuvalaisin

| | : sykli, jossa valaisin on 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa |
| --- | --- |
| | : sykli, jossa valaisin on 9 minuuttia sammutettuna ja 1 minuuttia toiminnassa |

Image

: sykli, jossa valaisin on 15 minuuttia sammutettuna ja 5 minuuttia toiminnassa

Image

: sykli, jossa valaisin on 9 minuuttia sammutettuna ja 1 minuuttia toiminnassa

Kaikki seuraavat ryhmitetyt ajovalaisimet ja etusumuvalaisimet sekä lisätyt luokan B merkinnät esitetään tässä esimerkkeinä eikä tyhjentävästi.

| 1. | P tai D tai F (C-BS tai R-BS tai B) |
| --- | --- |

1.

P tai D tai F (C-BS tai R-BS tai B)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 2. | P+D (CR-BS) tai P+D1+D2 (CR-BS R-BS) |
| --- | --- |

2.

P+D (CR-BS) tai P+D1+D2 (CR-BS R-BS)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 3. | P+D (C/R-BS) tai P+D1+D2 (C/R-BS R-BS) |
| --- | --- |

3.

P+D (C/R-BS) tai P+D1+D2 (C/R-BS R-BS)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 4. | P+F (C-BS B) |
| --- | --- |

4.

P+F (C-BS B)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 5. | P+F (C-BS B/) tai C-BS/B |
| --- | --- |

5.

P+F (C-BS B/) tai C-BS/B

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 6. | D+F (R-BS B) tai D1+D2+F (R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

6.

D+F (R-BS B) tai D1+D2+F (R-BS R-BS B)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 7. | D+F (R-BS B/) tai D1+D2+F (R-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

7.

D+F (R-BS B/) tai D1+D2+F (R-BS R-BS B/)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 8. | P+D+F (CR-BS B) tai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (CR-BS B) tai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 9. | P+D+F (C/R-BS B) tai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (C/R-BS B) tai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS B)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 10. | P+D+F (CR-BS B/) tai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/) |
| --- | --- |

10.

P+D+F (CR-BS B/) tai P+D1+D2+F (CR-BS R-BS B/)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

| 11. | P+D+F (C/R-BS B/) tai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B) |
| --- | --- |

11.

P+D+F (C/R-BS B/) tai P+D1+D2+F (C/R-BS R-BS/B)

Kääntyvän valon tuottamiseen käytetyt lisävalonlähteet

Image

---

LIITE 9

SYMMETRISEN LÄHIVALON TUOTTAVIEN AJOVALAISIMIEN VALORAJAN MÄÄRITTÄMINEN JA TERÄVYYS SEKÄ VALAISIMEN SUUNTAAMINEN VALORAJAN AVULLA

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Symmetrisen lähivalon tuottavan ajovalaisimen valovoiman jakaumassa on oltava valoraja, jonka avulla symmetrisen lähivalon tuottava ajovalaisin voidaan säätää asianmukaisesti fotometrisiä mittauksia ja ajoneuvoon asennettujen valaisimien suuntausta varten. Valorajan on oltava ominaisuuksiltaan kohdissa 2–4 vahvistettujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

1.1

Symmetrisen lähivalon tuottavan ajovalaisimen valovoiman jakaumassa on oltava valoraja, jonka avulla symmetrisen lähivalon tuottava ajovalaisin voidaan säätää asianmukaisesti fotometrisiä mittauksia ja ajoneuvoon asennettujen valaisimien suuntausta varten. Valorajan on oltava ominaisuuksiltaan kohdissa 2–4 vahvistettujen vaatimusten mukainen.

2.   VALORAJAN MUOTO

| 2.1 | Symmetrisen lähivalon tuottavan ajovalaisimen silmämääräistä säätöä varten valorajan täytyy muodostaa symmetrisen lähivalon tuottavan ajovalaisimen pystysäätöä varten vaakasuuntainen linja, joka ulottuu suoran V–V kummallekin puolelle (ks. kuva 1) tämän säännön kohdan 6.2.1 mukaisesti.

  Kuva 1


  Valorajan muoto ja sijainti |
| --- | --- |

2.1

Symmetrisen lähivalon tuottavan ajovalaisimen silmämääräistä säätöä varten valorajan täytyy muodostaa symmetrisen lähivalon tuottavan ajovalaisimen pystysäätöä varten vaakasuuntainen linja, joka ulottuu suoran V–V kummallekin puolelle (ks. kuva 1) tämän säännön kohdan 6.2.1 mukaisesti.

Kuva 1

Valorajan muoto ja sijainti

Image

3.   SYMMETRISEN LÄHIVALON TUOTTAVAN AJOVALAISIMEN SÄÄTÖ

| 3.1 | Vaakasuuntainen säätö: valokeila ja valoraja on suunnattava niin, että projisoidun valokeilan muoto näyttää symmetriseltä suoran V-V suhteen. |
| --- | --- |

3.1

Vaakasuuntainen säätö: valokeila ja valoraja on suunnattava niin, että projisoidun valokeilan muoto näyttää symmetriseltä suoran V-V suhteen.

| 3.2 | Pystysuuntainen säätö: kun symmetrisen lähivalon tuottava ajovalaisin on säädetty vaakasuunnassa kohdan 3.1 mukaisesti, tehdään pystysuuntainen säätö niin, että valokeilaa ja valorajaa siirretään alemmasta sijainnista ylöspäin, kunnes valoraja on nimellispystyasennossaan. Pystysuuntaista nimellissäätöä varten valoraja sijoitetaan suoralle V–V 1 prosenttia suoran h–h alapuolelle.
  Jos valorajan vaakaosa ei ole suora vaan hieman kaartuva, valoraja ei saa ulottua niiden kahden vaakasuuntaisen linjan ulkopuolelle, jotka sijaitsevat 3 astetta suoran V–V vasemmalla ja oikealla puolella ja luokan B ajovalaisimen tapauksessa 0,2 astetta ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisinten tapauksessa 0,3 astetta valorajan nimellisen sijaintikohdan ylä- ja alapuolella (ks. kuva 1). |
| --- | --- |

3.2

Pystysuuntainen säätö: kun symmetrisen lähivalon tuottava ajovalaisin on säädetty vaakasuunnassa kohdan 3.1 mukaisesti, tehdään pystysuuntainen säätö niin, että valokeilaa ja valorajaa siirretään alemmasta sijainnista ylöspäin, kunnes valoraja on nimellispystyasennossaan. Pystysuuntaista nimellissäätöä varten valoraja sijoitetaan suoralle V–V 1 prosenttia suoran h–h alapuolelle.

Jos valorajan vaakaosa ei ole suora vaan hieman kaartuva, valoraja ei saa ulottua niiden kahden vaakasuuntaisen linjan ulkopuolelle, jotka sijaitsevat 3 astetta suoran V–V vasemmalla ja oikealla puolella ja luokan B ajovalaisimen tapauksessa 0,2 astetta ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisinten tapauksessa 0,3 astetta valorajan nimellisen sijaintikohdan ylä- ja alapuolella (ks. kuva 1).

| 3.3 | Jos kolmen eri yksittäisen kappaleen pystysuuntaiset säädöt poikkeavat luokan B ajovalaisimen tapauksessa yli 0,2 astetta ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisinten tapauksessa yli 0,3 astetta, katsotaan, ettei valorajan vaakasuuntainen osa ole riittävän lineaarinen silmämääräistä säätöä varten. Siinä tapauksessa valoraja on tarkastettava laitteiden avulla jäljempänä annettavien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3

Jos kolmen eri yksittäisen kappaleen pystysuuntaiset säädöt poikkeavat luokan B ajovalaisimen tapauksessa yli 0,2 astetta ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisinten tapauksessa yli 0,3 astetta, katsotaan, ettei valorajan vaakasuuntainen osa ole riittävän lineaarinen silmämääräistä säätöä varten. Siinä tapauksessa valoraja on tarkastettava laitteiden avulla jäljempänä annettavien ohjeiden mukaisesti.

4.   VALORAJAN LAADUN MITTAAMINEN

| 4.1 | Menetelmänä on valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös enintään 0,05 asteen välein






  a) | joko 10 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm, |
| --- | --- | --- |

4.1

Menetelmänä on valorajan vaakasuuntaisen osan pyyhkäisymittaus alhaalta ylös enintään 0,05 asteen välein

a)

joko 10 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 10 mm,

| b) | tai 25 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm. |
| --- | --- |

b)

tai 25 metrin mittausetäisyydeltä käyttäen anturia, jonka läpimitta on noin 30 mm.

Valorajan laadun katsotaan olevan hyväksyttävä, jos vähintään yhden 10 tai 25 metrin etäisyydeltä tehdyn mittauksen tulokset täyttävät tämän liitteen kohdan 4.2.2 vaatimukset.

Käytetty mittausetäisyys on mainittava tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetun ilmoituslomakkeen kohdassa 9.

Pyyhkäisymittaus tehdään valorajan alemmasta sijaintikohdasta ylöspäin valorajan ylitse pitkin pystylinjoja, jotka sijaitsevat - 3 – - 1,5 asteen ja + 1,5 – + 3 asteen etäisyydellä suorasta V–V. Näin mitattuna valorajan laadun on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 4.1.1 | Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja (1). |
| --- | --- |

4.1.1

Näkyvissä saa olla vain yksi valoraja (1).

| 4.1.2 | Valorajan terävyys Kun pyyhkäisymittaus tehdään valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse pystysuunnassa pitkin ± 2,5 asteen etäisyydellä olevia pystylinjoja, suurin mitattu arvo

  on valorajan terävyyskerroin G. G n arvon on oltava luokan B ajovalaisimien tapauksessa vähintään 0,13 ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisimien tapauksessa vähintään 0,08. |
| --- | --- |

4.1.2

Valorajan terävyys Kun pyyhkäisymittaus tehdään valorajan vaakasuuntaisen osan ylitse pystysuunnassa pitkin ± 2,5 asteen etäisyydellä olevia pystylinjoja, suurin mitattu arvo

on valorajan terävyyskerroin G. G n arvon on oltava luokan B ajovalaisimien tapauksessa vähintään 0,13 ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisimien tapauksessa vähintään 0,08.

| 4.1.3 | Lineaarisuus: Valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka ulottuu 3 astetta suoran V–V vasemmalle ja oikealle puolelle. Vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 3.2 tarkoitettujen käännepisteiden sijaintikohdat 3 astetta suoran V–V vasemmalla ja oikealla puolella eivät eroa suoran V–V nimellissijainnista luokan B ajovalaisimien tapauksessa enempää kuin 0,2 astetta ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisimien tapauksessa enempää kuin 0,3 astetta. |
| --- | --- |

4.1.3

Lineaarisuus: Valorajan sen osan, jota käytetään pystysäädössä, on oltava vaakasuora alueella, joka ulottuu 3 astetta suoran V–V vasemmalle ja oikealle puolelle. Vaatimus katsotaan täytetyksi, jos kohdassa 3.2 tarkoitettujen käännepisteiden sijaintikohdat 3 astetta suoran V–V vasemmalla ja oikealla puolella eivät eroa suoran V–V nimellissijainnista luokan B ajovalaisimien tapauksessa enempää kuin 0,2 astetta ja luokkien A, C, D ja E ajovalaisimien tapauksessa enempää kuin 0,3 astetta.

5.   PYSTYSÄÄTÖ LAITTEIDEN AVULLA

Jos valoraja on edellä esitettyjen laatuvaatimusten mukainen, valokeilan pystysäätö voidaan tehdä laitteiden avulla. Tätä varten käännepiste, jossa d2 (log E) / dv2 = 0, sijaitsee suoralla V–V nimellissijainnissaan suoran h–h alapuolella. Liikesuunta valorajan mittauksessa ja säädössä on nimellissijainnin alapuolelta ylöspäin.

---

(1)  Tätä kohtaa muutetaan, jos käytettävissä on objektiivinen testausmenetelmä.

---

LIITE 10

VERTAILUKESKIPISTE

Image

Valinnainen vertailukeskipisteen merkki on sijoitettava linssille lähivalon vertailuakselin leikkauskohtaan sekä kaukovalojen linsseille silloin, kun ne eivät ole ryhmitettynä, yhdistettynä tai rakenteellisesti yhdistettynä lähivalon kanssa.

Vertailukeskipisteen merkki on edellä olevassa kuvassa esitetty projektiona linssiin nähden kutakuinkin tangentiaalisella tasolla. Merkin muodostavat viivat voivat olla yhtenäisiä tai katkoviivoja.

---

LIITE 11

JÄNNITEMERKINNÄT

| Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin. | | Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen. |
| --- | --- | --- |
| Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään. | | Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään. |
| | | Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulampuista ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään. |

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää vain kaasupurkausvalonlähteitä ja virranrajoittimen, sekä kaikkiin ulkopuolisiin virranrajoittimen osiin.

Tämä merkintä on sijoitettava kunkin sellaisen ajovalaisimen päärunkoon, joka sisältää ainakin yhden kaasupurkausvalonlähteen ja virranrajoittimen.

Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.

Virranrajoittimet on tarkoitettu ** voltin järjestelmään.

Mikään ajovalaisimen sisältämistä hehkulampuista ei ole tarkoitettu 24 voltin järjestelmään.

---

LIITE 12

LED-MODUULEJA JA NIITÄ SISÄLTÄVIÄ AJOVALAISIMIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| 1.1 | Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita. |
| --- | --- |

1.1

Jokaisen testattavaksi toimitetun LED-moduulinäytteen on vastattava sitä koskevia tämän säännön vaatimuksia, kun testaus tehdään käyttäen mukana mahdollisesti toimitettuja elektronisia valonlähteen säätölaitteita.

| 1.2 | LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä. LED-moduulin katsotaan vikaantuneen, jos jokin sen valodiodeista on vikaantunut. |
| --- | --- |

1.2

LED-moduulien on oltava sellaisia, että ne pysyvät hyvässä toimintakunnossa tavanomaisessa käytössä. Niissä ei myöskään saa ilmetä suunnittelu- tai valmistusvirheitä. LED-moduulin katsotaan vikaantuneen, jos jokin sen valodiodeista on vikaantunut.

| 1.3 | LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja. |
| --- | --- |

1.3

LED-moduulien on oltava asiattomalta käsittelyltä suojattuja.

| 1.4 | Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että






  1.4.1 | jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen fotometriset vaatimukset täyttyvät, |
| --- | --- | --- |

1.4

Irrotettavien LED-moduulien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että

1.4.1

jos LED-moduuli poistetaan ja korvataan toisella hakijan toimittamalla moduulilla, jossa on sama valonlähteen tunnistuskoodi, ajovalaisimen fotometriset vaatimukset täyttyvät,

| 1.4.2 | samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään. |
| --- | --- |

1.4.2

samassa valaisinrungossa olevia LED-moduuleja, joiden valonlähteen tunnistuskoodit ovat erilaiset, ei voida vaihtaa keskenään.

2.   VALMISTUS

| 2.1 | LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla. |
| --- | --- |

2.1

LED-moduulien valodiodit on varustettava sopivilla kiinnitysosilla.

| 2.2 | Kiinnitysosien on oltava kestäviä, ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin. |
| --- | --- |

2.2

Kiinnitysosien on oltava kestäviä, ja niiden on kiinnityttävä tukevasti valodiodeihin ja LED-moduuliin.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Soveltaminen

| 3.1.1 | Kaikki näytteet on testattava kohdan 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.1

Kaikki näytteet on testattava kohdan 4 mukaisesti.

| 3.1.2 | LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava säännön nro 48 kohdassa 2.7.1 tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita. |
| --- | --- |

3.1.2

LED-moduuleissa käytettävien valonlähteiden on oltava säännön nro 48 kohdassa 2.7.1 tarkoitettuja valodiodeja, varsinkin näkyvää säteilyä tuottavien elementtien osalta. Muunlaisia valonlähteitä ei sallita.

3.2   Käyttöolosuhteet

3.2.1   LED-moduulien testaus

Kaikki näytteet on testattava tämän säännön kohdassa 6.1.3 määritellyissä olosuhteissa. Ellei tässä liitteessä muuta määrätä, LED-moduulit on testattava valmistajan toimittaman ajovalaisimen sisällä.

3.2.2   Ympäristön lämpötila

Sähköisiä ja fotometrisia ominaisuuksia mitattaessa ajovalaisinta on käytettävä kuivassa ja ilmavirrattomassa ympäristössä, jonka lämpötila on 23 ± 5 °C.

3.3   Vanhennus

Hakijan pyynnöstä LED-moduulia on käytettävä 48 tunnin ajan, minkä jälkeen se on jäähdytettävä ympäristön lämpötilaan ennen tässä säännössä määriteltyjen testien aloittamista.

4.   ERITYISVAATIMUKSET JA -TESTIT

4.1   Värintoisto

4.1.1   Punainen komponentti

Tämän säännön kohdassa 7 kuvattujen mittausten lisäksi on tarkastettava, että LED-moduulin tai LED-moduuleja sisältävän ajovalaisimen tuottaman valon punainen komponentti on 50 voltin jännitteellä testattuna vähintään sellainen, että

Formula

jossa

| Ee(λ) (yksikkö: W) | on säteilyvoimakkuuden spektrijakauma |
| --- | --- |
| V(λ) (yksikkö: 1) | on spektrivalovoima |
| (λ) (yksikkö: nm) | on aallonpituus. |

Ee(λ) (yksikkö: W)

on säteilyvoimakkuuden spektrijakauma

V(λ) (yksikkö: 1)

on spektrivalovoima

(λ) (yksikkö: nm)

on aallonpituus.

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein.

4.2   UV-säteily

Vähäistä UV-säteilyä tuottavan LED-moduulin tuottaman UV-säteilyn on oltava sellaista, että

Formula

jossa

| | S(λ)(yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin |
| --- | --- |

S(λ)(yksikkö: 1) on spektrinen painotuskerroin

| | km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W on säteilyn valotehon enimmäisarvo.

(Muiden symbolien selitykset kohdassa 4.1.1.)

Tämä arvo lasketaan yhden nanometrin välein. UV-säteilyarvo painotetaan seuraavassa UV-taulukossa esitettyjen arvojen mukaisesti.

UV-taulukko

Arvot ovat IRPA/INIRC-komission ohjeen ”Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation” mukaiset. Aallonpituudet (nanometreinä) ovat edustavia. Muut arvot on interpoloitava.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

4.3   Lämpöstabiilius

4.3.1   Valaistusvoimakkuus

| 4.3.1.1 | Ajovalaisimen fotometrinen mittaus on tehtävä yhden minuutin toiminnassa olon jälkeen kyseiselle toiminnolle jäljempänä täsmennetyssä testipisteessä. Näissä mittauksissa suuntaus voi olla likimääräinen, mutta se on säilytettävä ennen ja jälkeen tehtävien mittausten suhdetta varten.
  Mitattavat testipisteet:
  Pääasiallinen lähivalo: 50V
  (Kääntyvän valon mittauksessa käytettävän testipisteen määrittää valmistaja.)
  Kaukovalo: H – V |
| --- | --- |

4.3.1.1

Ajovalaisimen fotometrinen mittaus on tehtävä yhden minuutin toiminnassa olon jälkeen kyseiselle toiminnolle jäljempänä täsmennetyssä testipisteessä. Näissä mittauksissa suuntaus voi olla likimääräinen, mutta se on säilytettävä ennen ja jälkeen tehtävien mittausten suhdetta varten.

Mitattavat testipisteet:

Pääasiallinen lähivalo: 50V

(Kääntyvän valon mittauksessa käytettävän testipisteen määrittää valmistaja.)

Kaukovalo: H – V

| 4.3.1.2 | Valaisinta pidetään toiminnassa, kunnes fotometrinen stabiilius on saavutettu. Fotometristen ominaisuuksien katsotaan olevan stabiilit, kun fotometrisen arvon vaihtelu on pienempi kuin 3 prosenttia minkä tahansa 15 minuutin pituisen jakson aikana. Kun stabiilius on saavutettu, suoritetaan kaikki fotometriset mittaukset kulloistakin laitetta koskevien vaatimusten mukaisesti. Valaisimen mittaukset on tehtävä kaikissa kyseistä laitetta koskevissa testipisteissä. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Valaisinta pidetään toiminnassa, kunnes fotometrinen stabiilius on saavutettu. Fotometristen ominaisuuksien katsotaan olevan stabiilit, kun fotometrisen arvon vaihtelu on pienempi kuin 3 prosenttia minkä tahansa 15 minuutin pituisen jakson aikana. Kun stabiilius on saavutettu, suoritetaan kaikki fotometriset mittaukset kulloistakin laitetta koskevien vaatimusten mukaisesti. Valaisimen mittaukset on tehtävä kaikissa kyseistä laitetta koskevissa testipisteissä.

| 4.3.1.3 | Lasketaan kohdan 4.3.1.1 mukaisesti fotometrisestä testipisteestä saadun arvon ja kohdan 4.3.1.2 mukaisesti määritetyn pisteen arvon välinen suhde. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Lasketaan kohdan 4.3.1.1 mukaisesti fotometrisestä testipisteestä saadun arvon ja kohdan 4.3.1.2 mukaisesti määritetyn pisteen arvon välinen suhde.

| 4.3.1.4 | Kun fotometrinen stabiilius on saavutettu, edellä laskettua suhdetta sovelletaan jäljellä oleviin testipisteisiin, jotta saadaan uusi fotometrinen taulukko, jossa esitetään kaikki fotometriset arvot yhden minuutin toiminnan jälkeen. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Kun fotometrinen stabiilius on saavutettu, edellä laskettua suhdetta sovelletaan jäljellä oleviin testipisteisiin, jotta saadaan uusi fotometrinen taulukko, jossa esitetään kaikki fotometriset arvot yhden minuutin toiminnan jälkeen.

| 4.3.1.5 | Valovoima-arvojen, jotka on mitattu yhden minuutin toiminnan jälkeen ja fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen, on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Valovoima-arvojen, jotka on mitattu yhden minuutin toiminnan jälkeen ja fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen, on oltava vähimmäis- ja enimmäisvaatimusten mukaisia.

4.3.2   Väri

Säteilevän valon värin on oltava vaaditulla värialueella sekä mitattuna yhden minuutin jälkeen että mitattuna fotometrisen stabiiliuden saavuttamisen jälkeen, kuten tämän liitteen kohdassa 4.3.1.2 kuvataan.

5.   Pääasiallisen lähivalon tuottavien LED-moduulien nimellisvalovirta mitataan seuraavasti:

| 5.1 | LED-moduulien on oltava tämän säännön kohdan 2.2.2 mukaisessa teknisessä eritelmässä kuvatun järjestelyn mukaisia. Teknisen tutkimuslaitoksen on hakijan pyynnöstä poistettava optiset elementit (toissijainen optiikka) työkaluja käyttäen. Tämä menettely ja jäljempänä kuvattavat mittausten aikaiset olosuhteet on kirjattava testausselosteeseen. |
| --- | --- |

5.1

LED-moduulien on oltava tämän säännön kohdan 2.2.2 mukaisessa teknisessä eritelmässä kuvatun järjestelyn mukaisia. Teknisen tutkimuslaitoksen on hakijan pyynnöstä poistettava optiset elementit (toissijainen optiikka) työkaluja käyttäen. Tämä menettely ja jäljempänä kuvattavat mittausten aikaiset olosuhteet on kirjattava testausselosteeseen.

| 5.2 | Hakijan on toimitettava kolme kunkin tyyppistä LED-moduulia ja tarvittaessa valonlähteen säätölaite sekä riittävät ohjeet.
  Sopiva lämpötilan hallintalaite (esim. lämpönielu) voidaan toimittaa, jotta voidaan simuloida lämpöoloja, jotka ovat samanlaisia kuin vastaavassa ajovalosovelluksessa.
  Ennen kutakin testiä LED-moduulia on pidettävä toiminnassa vähintään 48 tuntia samoissa olosuhteissa kuin vastaava ajovalosovellus.
  Jos käytetään kokoavaa pallopintaa, pallon vähimmäishalkaisija on yksi metri ja vähintään kymmenkertainen LED-moduulin suurimpaan mittaan verrattuna, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Valovirtamittaukset voidaan myös tehdä integroimalla käyttäen goniofotometriä. Kansainvälisen valaistuskomission CIE:n julkaisussa 84 (1989) olevat lämpötilaa, sijoittamista jne. koskevat määräykset on otettava huomioon.
  LED-moduulia on käytettävä noin yksi tunti suljetussa pallossa tai goniofotometrissa.
  Valovirta mitataan sen jälkeen kun on saavutettu stabiilius tämän liitteen kohdassa 4.3.1.2 kuvatulla tavalla.
  LED-moduulin nimellisvalovirraksi katsotaan kunkin LED-moduulityypin kolmesta näytteestä saatujen mittausten keskiarvo. |
| --- | --- |

5.2

Hakijan on toimitettava kolme kunkin tyyppistä LED-moduulia ja tarvittaessa valonlähteen säätölaite sekä riittävät ohjeet.

Sopiva lämpötilan hallintalaite (esim. lämpönielu) voidaan toimittaa, jotta voidaan simuloida lämpöoloja, jotka ovat samanlaisia kuin vastaavassa ajovalosovelluksessa.

Ennen kutakin testiä LED-moduulia on pidettävä toiminnassa vähintään 48 tuntia samoissa olosuhteissa kuin vastaava ajovalosovellus.

Jos käytetään kokoavaa pallopintaa, pallon vähimmäishalkaisija on yksi metri ja vähintään kymmenkertainen LED-moduulin suurimpaan mittaan verrattuna, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Valovirtamittaukset voidaan myös tehdä integroimalla käyttäen goniofotometriä. Kansainvälisen valaistuskomission CIE:n julkaisussa 84 (1989) olevat lämpötilaa, sijoittamista jne. koskevat määräykset on otettava huomioon.

LED-moduulia on käytettävä noin yksi tunti suljetussa pallossa tai goniofotometrissa.

Valovirta mitataan sen jälkeen kun on saavutettu stabiilius tämän liitteen kohdassa 4.3.1.2 kuvatulla tavalla.

LED-moduulin nimellisvalovirraksi katsotaan kunkin LED-moduulityypin kolmesta näytteestä saatujen mittausten keskiarvo.

---