# Az Európai Unió L 132/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 132 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. május 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 132

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. május 3.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 445/2014/EU határozata (2014. április 16.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 445/2014/EU határozata (2014. április 16.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 446/2014/EU rendelete (2014. május 2.) a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a 251/2009/EK és a 275/2010/EU bizottsági rendeletnek az előállítandó adatsorok és a vállalkozások szerkezeti statisztikái minőségi értékelésére vonatkozó kritériumok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság 447/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának egyedi szabályairól | 32 |
| | * | A Bizottság 448/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az 1035/2011/EU végrehajtási rendeletnek a Chicagói Egyezmény mellékleteire való hivatkozások aktualizálásával történő módosításáról (
  1
  ) | 53 |
| | * | A Bizottság 449/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról | 57 |
| | * | A Bizottság 450/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 30.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 213. alkalommal történő módosításáról | 59 |
| | | A Bizottság 451/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 61 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/244/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/2/2014 határozata (2014. április 29.) a harmadik államoknak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) való hozzájárulása elfogadásáról és az ATALANTA/3/2009 határozat módosításáról | 63 |
| | | 2014/245/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 65 |
| | | 2014/246/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 68 |
| | | 2014/247/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 71 |
| | | 2014/248/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 73 |
| | | 2014/249/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 76 |
| | | 2014/250/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 29.) a 2010/221/EU határozatnak az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (OsHV-1 μνar) Írország és az Egyesült Királyság egyes területeire való behurcolásának megakadályozására irányuló nemzeti intézkedések jóváhagyása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2014) 2763. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 79 |
| | | 2014/251/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 29.) a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a 2013. pénzügyi évre vonatkozóan finanszírozott kiadásokat érintő számláinak elszámolásáról (az értesités a C(2014) 2785. számú dokumentummal történt) | 81 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság 446/2014/EU rendelete (2014. május 2.) a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a 251/2009/EK és a 275/2010/EU bizottsági rendeletnek az előállítandó adatsorok és a vállalkozások szerkezeti statisztikái minőségi értékelésére vonatkozó kritériumok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

13

*

A Bizottság 447/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának egyedi szabályairól

32

*

A Bizottság 448/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az 1035/2011/EU végrehajtási rendeletnek a Chicagói Egyezmény mellékleteire való hivatkozások aktualizálásával történő módosításáról (
  1
  )

1

53

*

A Bizottság 449/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

57

*

A Bizottság 450/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 30.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 213. alkalommal történő módosításáról

59

A Bizottság 451/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

61

HATÁROZATOK

2014/244/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/2/2014 határozata (2014. április 29.) a harmadik államoknak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) való hozzájárulása elfogadásáról és az ATALANTA/3/2009 határozat módosításáról

63

2014/245/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

65

2014/246/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

68

2014/247/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

71

2014/248/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

73

2014/249/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 28.) Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

76

2014/250/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 29.) a 2010/221/EU határozatnak az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (OsHV-1 μνar) Írország és az Egyesült Királyság egyes területeire való behurcolásának megakadályozására irányuló nemzeti intézkedések jóváhagyása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2014) 2763. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 2763. számú dokumentummal történt)

1

79

2014/251/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. április 29.) a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a 2013. pénzügyi évre vonatkozóan finanszírozott kiadásokat érintő számláinak elszámolásáról (az értesités a C(2014) 2785. számú dokumentummal történt)

(az értesités a C(2014) 2785. számú dokumentummal történt)

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 445/2014/EU HATÁROZATA

(2014. április 16.)

az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményeire (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) célja, hogy Európa népei között minden eddiginél szorosabb egységet hozzon létre, és az Unióra ruházza többek között azt a feladatot, hogy hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. E tekintetben az Unió – szükség esetén – támogatja és kiegészíti a tagállamok azon tevékenységeit, amelyeket az európai népek kultúrájának és történelmének szélesebb körű megismertetése és terjesztése céljából végeznek. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) célja, hogy Európa népei között minden eddiginél szorosabb egységet hozzon létre, és az Unióra ruházza többek között azt a feladatot, hogy hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. E tekintetben az Unió – szükség esetén – támogatja és kiegészíti a tagállamok azon tevékenységeit, amelyeket az európai népek kultúrájának és történelmének szélesebb körű megismertetése és terjesztése céljából végeznek.

| (2) | A Bizottság „Az európai kulturális programról a globalizálódó világban” című, 2007. május 10-i közleménye, amelyet a Tanács 2007. november 16-i állásfoglalásában (3), valamint az Európai Parlament 2008. április 10-i állásfoglalásában (4) támogatott, a kultúra területén meghatározza a jövőbeli uniós tevékenységekre vonatkozó célkitűzéseket. Az említett tevékenységeknek támogatniuk kell a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti párbeszédet, a kultúrát mint a kreativitás mozgatórugóját a növekedés és munkahelyteremtés keretében, valamint a kultúrát mint az Unió nemzetközi kapcsolatainak létfontosságú elemét. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság „Az európai kulturális programról a globalizálódó világban” című, 2007. május 10-i közleménye, amelyet a Tanács 2007. november 16-i állásfoglalásában (3), valamint az Európai Parlament 2008. április 10-i állásfoglalásában (4) támogatott, a kultúra területén meghatározza a jövőbeli uniós tevékenységekre vonatkozó célkitűzéseket. Az említett tevékenységeknek támogatniuk kell a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti párbeszédet, a kultúrát mint a kreativitás mozgatórugóját a növekedés és munkahelyteremtés keretében, valamint a kultúrát mint az Unió nemzetközi kapcsolatainak létfontosságú elemét.

| (3) | A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezménynek, amely 2007. március 18-án lépett hatályba, és amelynek az Unió is részes fele, az a célja, hogy védje és előmozdítsa a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti együttműködést, továbbá helyi, nemzeti és nemzetközi szinten felhívja a figyelmet a kulturális sokszínűségben rejlő értékekre. |
| --- | --- |

(3)

A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezménynek, amely 2007. március 18-án lépett hatályba, és amelynek az Unió is részes fele, az a célja, hogy védje és előmozdítsa a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti együttműködést, továbbá helyi, nemzeti és nemzetközi szinten felhívja a figyelmet a kulturális sokszínűségben rejlő értékekre.

| (4) | Az 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) létrehozta az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló fellépését. |
| --- | --- |

(4)

Az 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) létrehozta az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló fellépését.

| (5) | Az Európa kulturális fővárosai fellépés értékelései, valamint az e fellépés 2019 utáni jövőjéről tartott nyilvános konzultációk rámutattak, hogy az fokozatosan az egyik legambiciózusabb, és az európai polgárok körében az egyik legelismertebb európai kulturális kezdeményezéssé vált. Ezért új fellépést kell létrehozni a 2020–2033. évekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

Az Európa kulturális fővárosai fellépés értékelései, valamint az e fellépés 2019 utáni jövőjéről tartott nyilvános konzultációk rámutattak, hogy az fokozatosan az egyik legambiciózusabb, és az európai polgárok körében az egyik legelismertebb európai kulturális kezdeményezéssé vált. Ezért új fellépést kell létrehozni a 2020–2033. évekre vonatkozóan.

| (6) | Az Európa kulturális fővárosai fellépés eredeti célkitűzéseit (az európai kultúrák gazdagságának és sokszínűségének, valamint az e kultúrák közös vonásainak a kiemelése, továbbá az európai polgárok közötti kölcsönös megértés támogatása) az Európa kulturális fővárosa címet (a továbbiakban: a cím) viselő városok is fokozatosan egy új dimenzióval egészítették ki, kihasználva a cím fellendítő hatását annak érdekében, hogy – stratégiáikkal és prioritásaikkal összhangban – élénkítsék átfogóbb fejlődésüket. |
| --- | --- |

(6)

Az Európa kulturális fővárosai fellépés eredeti célkitűzéseit (az európai kultúrák gazdagságának és sokszínűségének, valamint az e kultúrák közös vonásainak a kiemelése, továbbá az európai polgárok közötti kölcsönös megértés támogatása) az Európa kulturális fővárosa címet (a továbbiakban: a cím) viselő városok is fokozatosan egy új dimenzióval egészítették ki, kihasználva a cím fellendítő hatását annak érdekében, hogy – stratégiáikkal és prioritásaikkal összhangban – élénkítsék átfogóbb fejlődésüket.

| (7) | Az e határozattal létrehozott fellépés célkitűzéseinek teljes mértékben összhangban kell lenniük az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés támogatása céljából az európai kulturális és nyelvi sokszínűség védelmére, fejlesztésére és támogatására, az európai kulturális örökség támogatására, valamint az európai kulturális és kreatív ágazatok, elsősorban az audiovizuális ágazat versenyképességének erősítésére irányuló, az 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Kreatív Európa program célkitűzéseivel. E célkitűzések elérésének segítenie kell a közös kulturális térséghez tartozás érzésének megerősítését, valamint a kultúrák közötti párbeszéd és a kölcsönös megértés ösztönzését. |
| --- | --- |

(7)

Az e határozattal létrehozott fellépés célkitűzéseinek teljes mértékben összhangban kell lenniük az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés támogatása céljából az európai kulturális és nyelvi sokszínűség védelmére, fejlesztésére és támogatására, az európai kulturális örökség támogatására, valamint az európai kulturális és kreatív ágazatok, elsősorban az audiovizuális ágazat versenyképességének erősítésére irányuló, az 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Kreatív Európa program célkitűzéseivel. E célkitűzések elérésének segítenie kell a közös kulturális térséghez tartozás érzésének megerősítését, valamint a kultúrák közötti párbeszéd és a kölcsönös megértés ösztönzését.

| (8) | Az ilyen célkitűzések elérése érdekében fontos, hogy a címet viselő városok egyrészt törekedjenek a kulturális és kreatív ágazataik közötti, másrészt pedig az olyan ágazatok, mint az oktatás, a kutatás, a környezetvédelem, a városfejlesztés vagy a kulturális turizmus közötti kapcsolatok fejlesztésére. A múltbeli tapasztalatok rámutattak arra, hogy az Európa kulturális fővárosai fellépés katalizátorként működhet a helyi fejlődés és kulturális turizmus vonatkozásában, amint azt a Bizottság „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című 2010. június 30-i közleményében is hangsúlyozza, amelyet a Tanács 2010. októberi 12-i következtetéseiben üdvözölt, illetve az Európai Parlament 2011. szeptember 27-i állásfoglalásában (7) jóváhagyott. |
| --- | --- |

(8)

Az ilyen célkitűzések elérése érdekében fontos, hogy a címet viselő városok egyrészt törekedjenek a kulturális és kreatív ágazataik közötti, másrészt pedig az olyan ágazatok, mint az oktatás, a kutatás, a környezetvédelem, a városfejlesztés vagy a kulturális turizmus közötti kapcsolatok fejlesztésére. A múltbeli tapasztalatok rámutattak arra, hogy az Európa kulturális fővárosai fellépés katalizátorként működhet a helyi fejlődés és kulturális turizmus vonatkozásában, amint azt a Bizottság „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című 2010. június 30-i közleményében is hangsúlyozza, amelyet a Tanács 2010. októberi 12-i következtetéseiben üdvözölt, illetve az Európai Parlament 2011. szeptember 27-i állásfoglalásában (7) jóváhagyott.

| (9) | Fontos továbbá, hogy a címet viselő városok elősegítsék a társadalmi befogadást és az esélyegyenlőséget, és mindent megtegyenek azért, hogy a civil társadalmi csoportok lehető legszélesebb körét – különös tekintettel a fiatalokra, a hátrányos helyzetűekre és a fogyatékossággal élőkre – bevonják a kulturális program előkészítésébe és megvalósításába. |
| --- | --- |

(9)

Fontos továbbá, hogy a címet viselő városok elősegítsék a társadalmi befogadást és az esélyegyenlőséget, és mindent megtegyenek azért, hogy a civil társadalmi csoportok lehető legszélesebb körét – különös tekintettel a fiatalokra, a hátrányos helyzetűekre és a fogyatékossággal élőkre – bevonják a kulturális program előkészítésébe és megvalósításába.

| (10) | Az értékelések és a nyilvános konzultáció meggyőzően igazolták azt is, hogy az Európa kulturális fővárosa fellépés – megfontolt tervezés mellett – rendkívül gyümölcsöző lehet. A fellépés mindenekelőtt kulturális jellegű marad, de jelentős társadalmi és gazdasági előnnyel is járhat, különösen akkor, ha beépül az érintett városra vonatkozó, hosszú távú, kulturális irányvonalú fejlesztési stratégiába. |
| --- | --- |

(10)

Az értékelések és a nyilvános konzultáció meggyőzően igazolták azt is, hogy az Európa kulturális fővárosa fellépés – megfontolt tervezés mellett – rendkívül gyümölcsöző lehet. A fellépés mindenekelőtt kulturális jellegű marad, de jelentős társadalmi és gazdasági előnnyel is járhat, különösen akkor, ha beépül az érintett városra vonatkozó, hosszú távú, kulturális irányvonalú fejlesztési stratégiába.

| (11) | Az Európa kulturális fővárosai fellépés nagy erőpróbát is jelent. Kulturális tevékenységekből egy éven át tartó programot összeállítani nem könnyű feladat, egyes, a címet viselő városok jól, mások kevésbé sikeresen aknázták ki a lehetőségeket. E fellépést ezért meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a városokat segítsék abban, hogy a legtöbbet hozhassák ki a címből. |
| --- | --- |

(11)

Az Európa kulturális fővárosai fellépés nagy erőpróbát is jelent. Kulturális tevékenységekből egy éven át tartó programot összeállítani nem könnyű feladat, egyes, a címet viselő városok jól, mások kevésbé sikeresen aknázták ki a lehetőségeket. E fellépést ezért meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a városokat segítsék abban, hogy a legtöbbet hozhassák ki a címből.

| (12) | A címet – méretüktől függetlenül – továbbra is a városok részére kell fenntartani, de az érintett városoknak változatlanul lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szélesebb közönség elérése, valamint a hatások felerősítése érdekében bevonják a környező területeket. |
| --- | --- |

(12)

A címet – méretüktől függetlenül – továbbra is a városok részére kell fenntartani, de az érintett városoknak változatlanul lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szélesebb közönség elérése, valamint a hatások felerősítése érdekében bevonják a környező területeket.

| (13) | A cím odaítélésének továbbra is egy jelentős európai dimenziót hordozó, kifejezetten erre a célra kidolgozott kulturális programon kell alapulnia. E kulturális programnak egy hosszabb távú stratégia részét is kell képeznie, amely fenntartható hatást gyakorol a helyi gazdasági, kulturális és szociális fejlődésre. |
| --- | --- |

(13)

A cím odaítélésének továbbra is egy jelentős európai dimenziót hordozó, kifejezetten erre a célra kidolgozott kulturális programon kell alapulnia. E kulturális programnak egy hosszabb távú stratégia részét is kell képeznie, amely fenntartható hatást gyakorol a helyi gazdasági, kulturális és szociális fejlődésre.

| (14) | A tagállamok időrendi listáján alapuló, egy független szakértőkből álló testület által végrehajtott kétszakaszos kiválasztási eljárás kiegyensúlyozottnak és átláthatónak bizonyult. A kétszakaszos eljárás lehetővé tette a városok számára, hogy az előválasztási és a kiválasztási szakasz között az e testülettől kapott szakértői vélemények alapján javítsák pályázatukat, és biztosította, hogy minden tagállam egyenletes eloszlásban részesüljön az Európa kulturális fővárosa címből. Továbbá az Európa kulturális fővárosa fellépés folyamatosságának biztosítása érdekében, valamint, hogy ne vesszen el a tapasztalat és a know-how, amit valamennyi szakértő egyidejű cseréje eredményezne, a szakértők fokozatos cserélődésére van szükség. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok időrendi listáján alapuló, egy független szakértőkből álló testület által végrehajtott kétszakaszos kiválasztási eljárás kiegyensúlyozottnak és átláthatónak bizonyult. A kétszakaszos eljárás lehetővé tette a városok számára, hogy az előválasztási és a kiválasztási szakasz között az e testülettől kapott szakértői vélemények alapján javítsák pályázatukat, és biztosította, hogy minden tagállam egyenletes eloszlásban részesüljön az Európa kulturális fővárosa címből. Továbbá az Európa kulturális fővárosa fellépés folyamatosságának biztosítása érdekében, valamint, hogy ne vesszen el a tapasztalat és a know-how, amit valamennyi szakértő egyidejű cseréje eredményezne, a szakértők fokozatos cserélődésére van szükség.

| (15) | A nemzeti szakértelmet továbbra is azáltal kell biztosítani, hogy a tagállamoknak lehetőséget kell nyújtani legfeljebb két szakértő kinevezésére a kiválasztási és monitoringeljárást végző testületbe. |
| --- | --- |

(15)

A nemzeti szakértelmet továbbra is azáltal kell biztosítani, hogy a tagállamoknak lehetőséget kell nyújtani legfeljebb két szakértő kinevezésére a kiválasztási és monitoringeljárást végző testületbe.

| (16) | A kiválasztási kritériumokat egyértelműbbé kell tenni annak érdekében, hogy a pályázó városok jobb útmutatáshoz jussanak azon célkitűzések és kritériumok tekintetében, amelyeknek meg kell felelniük a cím odaítélése érdekében. E kritériumoknak könnyebben mérhetőnek kell lenniük annak érdekében, hogy segítsék a testületet a városok kiválasztása és monitoringja során. E tekintetben a pályázó városoknak a cím által örökül hagyott, és a hosszú távú kultúrpolitikai stratégiába illeszkedő tevékenységekkel kapcsolatos, fenntartható kulturális, gazdasági és társadalmi hatás kifejtésére alkalmas programjait különösen előtérbe kell helyezni. |
| --- | --- |

(16)

A kiválasztási kritériumokat egyértelműbbé kell tenni annak érdekében, hogy a pályázó városok jobb útmutatáshoz jussanak azon célkitűzések és kritériumok tekintetében, amelyeknek meg kell felelniük a cím odaítélése érdekében. E kritériumoknak könnyebben mérhetőnek kell lenniük annak érdekében, hogy segítsék a testületet a városok kiválasztása és monitoringja során. E tekintetben a pályázó városoknak a cím által örökül hagyott, és a hosszú távú kultúrpolitikai stratégiába illeszkedő tevékenységekkel kapcsolatos, fenntartható kulturális, gazdasági és társadalmi hatás kifejtésére alkalmas programjait különösen előtérbe kell helyezni.

| (17) | A pályázó városoknak adott esetben meg kell vizsgálniuk az uniós programok és alapok által nyújtott pénzügyi támogatások igénylésének lehetőségeit. |
| --- | --- |

(17)

A pályázó városoknak adott esetben meg kell vizsgálniuk az uniós programok és alapok által nyújtott pénzügyi támogatások igénylésének lehetőségeit.

| (18) | A város kijelölése és a cím viselésének éve közötti felkészülési időszak rendkívül fontos ahhoz, hogy az Európa kulturális fővárosai fellépés sikeres legyen. Az érintettek között széles körű egyetértés van abban, hogy az 1622/2006/EK határozat által bevezetett kísérő intézkedések nagyon hasznosak voltak az érintett városok számára. Az említett intézkedéseket tovább kell fejleszteni, különösen a testületi szakértők gyakoribb monitoringülései és a városokban tett gyakoribb ellenőrző látogatásai révén, valamint a korábbi, jelenlegi és jövőbeli címet viselő városok, illetve a pályázó városok között a tapasztalatok még alaposabb cseréje útján. A kijelölt városok további kapcsolatokat is kialakíthatnának a címet viselő más városokkal. |
| --- | --- |

(18)

A város kijelölése és a cím viselésének éve közötti felkészülési időszak rendkívül fontos ahhoz, hogy az Európa kulturális fővárosai fellépés sikeres legyen. Az érintettek között széles körű egyetértés van abban, hogy az 1622/2006/EK határozat által bevezetett kísérő intézkedések nagyon hasznosak voltak az érintett városok számára. Az említett intézkedéseket tovább kell fejleszteni, különösen a testületi szakértők gyakoribb monitoringülései és a városokban tett gyakoribb ellenőrző látogatásai révén, valamint a korábbi, jelenlegi és jövőbeli címet viselő városok, illetve a pályázó városok között a tapasztalatok még alaposabb cseréje útján. A kijelölt városok további kapcsolatokat is kialakíthatnának a címet viselő más városokkal.

| (19) | Az 1622/2006/EK határozattal létrehozott Melina Mercouri-díj jelentős, a Bizottság által odaítélt összegen jóval túlmutató szimbolikus értékkel bír. Annak érdekében azonban, hogy a kijelölt városok tartsák magukat vállalt kötelezettségeikhez, szigorúbbá és egyértelműbbé kell tenni a jutalom összege kifizetésének feltételeit. |
| --- | --- |

(19)

Az 1622/2006/EK határozattal létrehozott Melina Mercouri-díj jelentős, a Bizottság által odaítélt összegen jóval túlmutató szimbolikus értékkel bír. Annak érdekében azonban, hogy a kijelölt városok tartsák magukat vállalt kötelezettségeikhez, szigorúbbá és egyértelműbbé kell tenni a jutalom összege kifizetésének feltételeit.

| (20) | Fontos, hogy az érintett városok minden kommunikációs anyagukban világossá tegyék, hogy az e határozattal létrehozott fellépés uniós fellépés. |
| --- | --- |

(20)

Fontos, hogy az érintett városok minden kommunikációs anyagukban világossá tegyék, hogy az e határozattal létrehozott fellépés uniós fellépés.

| (21) | A korábbi Európa kulturális fővárosai fellépésről készült bizottsági értékelések, amelyek helyi szinten gyűjtött adatokon alapulnak, nem voltak alkalmasak arra, hogy elsődleges adatokat nyújtsanak a cím hatásaival kapcsolatban. Ezért a városoknak maguknak is kulcsszerepet kell játszaniuk az értékelési folyamatban. |
| --- | --- |

(21)

A korábbi Európa kulturális fővárosai fellépésről készült bizottsági értékelések, amelyek helyi szinten gyűjtött adatokon alapulnak, nem voltak alkalmasak arra, hogy elsődleges adatokat nyújtsanak a cím hatásaival kapcsolatban. Ezért a városoknak maguknak is kulcsszerepet kell játszaniuk az értékelési folyamatban.

| (22) | A korábbi tapasztalatokból kiderül, hogy a részvétel az európai kultúrák közös vonásainak kiemelése révén közelebb hozhatja a tagjelölt országokat az Unióhoz. Az e határozattal létrehozott fellépésnek ezért 2019 után ismét nyitva kell állnia a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek előtt. |
| --- | --- |

(22)

A korábbi tapasztalatokból kiderül, hogy a részvétel az európai kultúrák közös vonásainak kiemelése révén közelebb hozhatja a tagjelölt országokat az Unióhoz. Az e határozattal létrehozott fellépésnek ezért 2019 után ismét nyitva kell állnia a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek előtt.

| (23) | Mindazonáltal az e határozat hatálya alá tartozó időszakban, azaz a 2020–2033 közötti időszak folyamán a tagállami városokkal szembeni méltányosság jegyében a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek városai csak egyszer pályázhatnak a címre. Továbbá szintén a tagállamokkal szembeni méltányosság jegyében, minden tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt csak egyszer viselheti a címet az említett időszak folyamán. |
| --- | --- |

(23)

Mindazonáltal az e határozat hatálya alá tartozó időszakban, azaz a 2020–2033 közötti időszak folyamán a tagállami városokkal szembeni méltányosság jegyében a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek városai csak egyszer pályázhatnak a címre. Továbbá szintén a tagállamokkal szembeni méltányosság jegyében, minden tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt csak egyszer viselheti a címet az említett időszak folyamán.

| (24) | Az 1622/2006/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. Az említett határozat rendelkezéseit azonban továbbra is alkalmazni kell azon városok tekintetében, amelyeket a 2019-ig tartó időszak valamelyik évére már kijelölték, vagy amelyek kijelölése folyamatban van. |
| --- | --- |

(24)

Az 1622/2006/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. Az említett határozat rendelkezéseit azonban továbbra is alkalmazni kell azon városok tekintetében, amelyeket a 2019-ig tartó időszak valamelyik évére már kijelölték, vagy amelyek kijelölése folyamatban van.

| (25) | Mivel e határozat céljait, nevezetesen Európában a kultúrák sokszínűségének megóvását és előmozdítását, közös jegyeik kiemelését, valamint a kultúra hozzájárulásának elősegítését a városok hosszú távú fejlődéséhez a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani tekintettel a kiválasztásra és monitoringra vonatkozó egységes, egyértelmű és átlátható kritériumok és eljárások, valamint a tagállamok közötti határozott koordináció szükségességére, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(25)

Mivel e határozat céljait, nevezetesen Európában a kultúrák sokszínűségének megóvását és előmozdítását, közös jegyeik kiemelését, valamint a kultúra hozzájárulásának elősegítését a városok hosszú távú fejlődéséhez a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani tekintettel a kiválasztásra és monitoringra vonatkozó egységes, egyértelmű és átlátható kritériumok és eljárások, valamint a tagállamok közötti határozott koordináció szükségességére, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A fellépés létrehozása

Létrejön a 2020–2033. évekre szóló, „Európa kulturális fővárosai” elnevezésű uniós fellépés (a továbbiakban: a fellépés).

2. cikk

Célkitűzések

(1)   A fellépés általános célkitűzései a következők:

| a) | Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása, valamint közös jegyeik kiemelése, illetve a polgárok közös kulturális térséghez tartozása érzésének megerősítése; |
| --- | --- |

a)

Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása, valamint közös jegyeik kiemelése, illetve a polgárok közös kulturális térséghez tartozása érzésének megerősítése;

| b) | annak elősegítése, hogy a városok stratégiáival és prioritásaival összhangban a kultúra hozzájáruljon a hosszú távú fejlődésükhöz. |
| --- | --- |

b)

annak elősegítése, hogy a városok stratégiáival és prioritásaival összhangban a kultúra hozzájáruljon a hosszú távú fejlődésükhöz.

(2)   A fellépés konkrét célkitűzései a következők:

| a) | a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén; |
| --- | --- |

a)

a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén;

| b) | a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése; |
| --- | --- |

b)

a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése;

| c) | a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása; |
| --- | --- |

c)

a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása;

| d) | a városok nemzetközi arculatának erősítése a kultúra révén. |
| --- | --- |

d)

a városok nemzetközi arculatának erősítése a kultúra révén.

3. cikk

Részvétel a fellépésben

(1)   A címért folyó pályázaton csak városok vehetnek részt, a környező területek esetleges bevonásával.

(2)   Egy adott évben (a továbbiakban: a cím viselésének éve) a címet viselő városok száma nem lehet több háromnál.

A címet minden évben a mellékletben foglalt naptárban (a továbbiakban: a naptár) kettesével felsorolt tagállamok mindegyikében legfeljebb egy-egy városnak, valamint – az adott években – egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt egy városának, illetve egy, az Unióhoz csatlakozó ország egy városának kell odaítélni, mely utóbbi esetben az (5) bekezdésben szereplő feltételek alkalmazandók.

(3)   A tagállamok városai jogosultak arra, hogy a naptárban szereplő tagállamok sorrendjének megfelelően egy évre viseljék a címet.

(4)   Tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek azon városai, amelyek a 10. cikk (2) bekezdésében említett pályázati felhívás közzététele idején részt vesznek a Kreatív Európa programban vagy az azt követő, a kultúra támogatására irányuló uniós programokban, a naptárban foglaltakkal összhangban háromévente megrendezésre kerülő nyílt pályázat keretében pályázhatnak az egyéves címre.

A 2020 és 2033 közötti időszakban a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek városai csak egy pályázaton vehetnek részt.

Minden tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt csak egyszer viselheti a címet a 2020 és 2033 közötti időszak alatt.

(5)   Amennyiben egy ország 2014. május 4-ét követően, de 2027. január 1. előtt csatlakozik az Unióhoz, a csatlakozását követő hét év elteltével a tagállamokra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban jogosult a cím elnyerésére. A naptárat ennek megfelelően naprakésszé kell tenni. Amennyiben egy ország 2027. január 1-jén vagy azt követően csatlakozik az Unióhoz, nem vehet részt tagállamként a fellépésben.

Mindazonáltal azokban az években, amikor a naptárnak megfelelően már megvan a címet viselő három város, az első albekezdésben említett országok városai csak a naptár szerint még nem betelt következő évben viselhetik a címet, mégpedig ezen országok csatlakozásának sorrendjében.

Ha az első albekezdésben említett ország egyik városa korábban már részt vett egy tagjelölt országoknak és potenciális tagjelölteknek rendezett pályázaton, nem vehet részt a tagállamok számára kiírt későbbi pályázatokon. Amennyiben a 2020 és 2033 közötti időszak során a (4) bekezdéssel összhangban valamely ilyen ország egyik városát kijelölték a cím viselésére, ez az ország a csatlakozását követően tagállamként nem rendezhet pályázatot ezen időszak alatt.

Ha ugyanabban az időpontban egynél több ország csatlakozik az Unióhoz, és ha ezen országok között nincs megállapodás a fellépésben való részvétel sorrendjéről, a Tanács sorshúzást rendez.

4. cikk

Pályázatok

(1)   A Bizottság az 5. cikkben meghatározott kritériumok alapján kidolgozza az összes pályázó város által alkalmazandó egységes pályázati formanyomtatványt.

Amennyiben egy pályázó város a környező területet is bevonja, a pályázatot e város neve alatt kell benyújtani.

(2)   Minden pályázatnak hangsúlyos európai dimenzióval rendelkező kulturális programon kell alapulnia.

A kulturális programnak ki kell terjednie a cím viselésének évére, és azt kifejezetten a címre vonatkozóan kell összeállítani, az 5. cikkben meghatározott kritériumokkal összhangban.

5. cikk

Kritériumok

A pályázatok értékelése szempontjából irányadó kritériumok (a továbbiakban: a kritériumok) a „hosszú távú stratégiához való hozzájárulás”, az „európai dimenzió”, a „kulturális és művészeti tartalom”, a „megvalósítási képesség”, a „társadalmi kapcsolatok” és az „irányítás” kategóriákra oszlanak a következők szerint:

| 1. | a „hosszú távú stratégiához való hozzájárulás” kategória tekintetében a következő tényezőket kell figyelembe venni:






  a) | a pályázó városnak a pályázat idején érvényes kulturális stratégiája van, amely kiterjed a fellépésre, és a kulturális tevékenységeknek a cím viselésének évét követő időszakban való fenntartására irányuló terveket tartalmaz; |
| --- | --- | --- |

1.

a „hosszú távú stratégiához való hozzájárulás” kategória tekintetében a következő tényezőket kell figyelembe venni:

a)

a pályázó városnak a pályázat idején érvényes kulturális stratégiája van, amely kiterjed a fellépésre, és a kulturális tevékenységeknek a cím viselésének évét követő időszakban való fenntartására irányuló terveket tartalmaz;

| b) | a kulturális és kreatív ágazatok teljesítményének fokozására irányuló tervek, így például hosszú távú kapcsolatok kiépítése a pályázó város kulturális, gazdasági és szociális ágazatai között; |
| --- | --- |

b)

a kulturális és kreatív ágazatok teljesítményének fokozására irányuló tervek, így például hosszú távú kapcsolatok kiépítése a pályázó város kulturális, gazdasági és szociális ágazatai között;

| c) | a cím révén a pályázó városban elérni kívánt hosszú távú kulturális, társadalmi és gazdasági hatás, ideértve a városfejlesztést is; |
| --- | --- |

c)

a cím révén a pályázó városban elérni kívánt hosszú távú kulturális, társadalmi és gazdasági hatás, ideértve a városfejlesztést is;

| d) | a cím pályázó városra gyakorolt hatásának monitoringjára és értékelésére, valamint az értékelés eredményeinek terjesztésére vonatkozó tervek; |
| --- | --- |

d)

a cím pályázó városra gyakorolt hatásának monitoringjára és értékelésére, valamint az értékelés eredményeinek terjesztésére vonatkozó tervek;

| 2. | az „európai dimenzió” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:






  a) | az Európa kulturális sokszínűségét, a kultúrák közötti párbeszédet, valamint az európai polgárok közötti kölcsönös megértés erősítését előmozdító tevékenységek terjedelme és minősége; |
| --- | --- | --- |

2.

az „európai dimenzió” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:

a)

az Európa kulturális sokszínűségét, a kultúrák közötti párbeszédet, valamint az európai polgárok közötti kölcsönös megértés erősítését előmozdító tevékenységek terjedelme és minősége;

| b) | az európai kultúrák, örökség és történelem, valamint az európai integráció és a jelenlegi európai témák közös vonatkozásait kiemelő tevékenységek terjedelme és minősége; |
| --- | --- |

b)

az európai kultúrák, örökség és történelem, valamint az európai integráció és a jelenlegi európai témák közös vonatkozásait kiemelő tevékenységek terjedelme és minősége;

| c) | az európai művészek részvételével zajló tevékenységek, a különböző országok szereplőivel vagy városaival, például adott esetben a címet viselő más városokkal folyó együttműködések, valamint az országokon átnyúló partnerségek terjedelme és minősége; |
| --- | --- |

c)

az európai művészek részvételével zajló tevékenységek, a különböző országok szereplőivel vagy városaival, például adott esetben a címet viselő más városokkal folyó együttműködések, valamint az országokon átnyúló partnerségek terjedelme és minősége;

| d) | az európai és nemzetközi közönség érdeklődésének felkeltését célzó stratégia; |
| --- | --- |

d)

az európai és nemzetközi közönség érdeklődésének felkeltését célzó stratégia;

| 3. | a „kulturális és művészeti tartalom” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:






  a) | a kulturális programhoz kapcsolódó világos és egységes művészi látásmód és stratégia; |
| --- | --- | --- |

3.

a „kulturális és művészeti tartalom” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:

a)

a kulturális programhoz kapcsolódó világos és egységes művészi látásmód és stratégia;

| b) | helyi művészek és kulturális szervezetek bevonása a kulturális program kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

b)

helyi művészek és kulturális szervezetek bevonása a kulturális program kidolgozásába és végrehajtásába;

| c) | a javasolt tevékenységek köre és változatossága, valamint általános művészi minősége; |
| --- | --- |

c)

a javasolt tevékenységek köre és változatossága, valamint általános művészi minősége;

| d) | a helyi kulturális örökség és a hagyományos művészeti formák új, innovatív és kísérleti kulturális kifejezésmódokkal való ötvözésének képessége; |
| --- | --- |

d)

a helyi kulturális örökség és a hagyományos művészeti formák új, innovatív és kísérleti kulturális kifejezésmódokkal való ötvözésének képessége;

| 4. | a „megvalósítási képesség” kategória tekintetében a pályázó városoknak a következőket kell igazolniuk:






  a) | a pályázat széles körű és jelentős politikai támogatást élvez, és a pályázatra vonatkozóan a helyi, regionális és nemzeti hatóságok hosszú távú kötelezettségvállalást tettek; |
| --- | --- | --- |

4.

a „megvalósítási képesség” kategória tekintetében a pályázó városoknak a következőket kell igazolniuk:

a)

a pályázat széles körű és jelentős politikai támogatást élvez, és a pályázatra vonatkozóan a helyi, regionális és nemzeti hatóságok hosszú távú kötelezettségvállalást tettek;

| b) | a pályázó város a cím viseléséhez rendelkezik vagy rendelkezni fog a megfelelő, életképes infrastruktúrával; |
| --- | --- |

b)

a pályázó város a cím viseléséhez rendelkezik vagy rendelkezni fog a megfelelő, életképes infrastruktúrával;

| 5. | a „társadalmi kapcsolatok” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:






  a) | a helyi lakosság és a civil társadalom bevonása a pályázat előkészítésébe és a fellépés végrehajtásába; |
| --- | --- | --- |

5.

a „társadalmi kapcsolatok” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:

a)

a helyi lakosság és a civil társadalom bevonása a pályázat előkészítésébe és a fellépés végrehajtásába;

| b) | új és fenntartható lehetőségek kialakítása a polgárok széles rétegei, különösen a fiatalok, az önkéntesek, valamint a társadalom peremére szorult és a hátrányos helyzetű emberek, köztük a kisebbségek számára, hogy megjelenjenek vagy részt vegyenek kulturális tevékenységekben, külön figyelmet fordítva a fogyatékossággal élőkre és az időskorúakra e tevékenységek hozzáférhetősége vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

új és fenntartható lehetőségek kialakítása a polgárok széles rétegei, különösen a fiatalok, az önkéntesek, valamint a társadalom peremére szorult és a hátrányos helyzetű emberek, köztük a kisebbségek számára, hogy megjelenjenek vagy részt vegyenek kulturális tevékenységekben, külön figyelmet fordítva a fogyatékossággal élőkre és az időskorúakra e tevékenységek hozzáférhetősége vonatkozásában;

| c) | a közönségfejlesztésre vonatkozó átfogó stratégia, különösen az oktatással való kapcsolat és az iskolák részvétele; |
| --- | --- |

c)

a közönségfejlesztésre vonatkozó átfogó stratégia, különösen az oktatással való kapcsolat és az iskolák részvétele;

| 6. | az „irányítás” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:






  a) | a forrásteremtési stratégia és a javasolt költségvetés megvalósíthatósága, amely szükség esetén kiterjed az uniós programokból és alapokból származó pénzügyi támogatás igénylésére irányuló tervekre, és fedezi az előkészületi szakaszt, a cím viselésének évét, az értékelést, a cím által örökül hagyott tevékenységek ellátását és a vészhelyzeti tervezést; |
| --- | --- | --- |

6.

az „irányítás” kategória tekintetében a következő tényezőket kell értékelni:

a)

a forrásteremtési stratégia és a javasolt költségvetés megvalósíthatósága, amely szükség esetén kiterjed az uniós programokból és alapokból származó pénzügyi támogatás igénylésére irányuló tervekre, és fedezi az előkészületi szakaszt, a cím viselésének évét, az értékelést, a cím által örökül hagyott tevékenységek ellátását és a vészhelyzeti tervezést;

| b) | a fellépés megvalósításának tervezett irányítási és megvalósítási struktúrája, amely rendelkezik többek között a helyi hatóságok és a megvalósító szerv – többek között a művészeti csapat – közötti megfelelő együttműködésről; |
| --- | --- |

b)

a fellépés megvalósításának tervezett irányítási és megvalósítási struktúrája, amely rendelkezik többek között a helyi hatóságok és a megvalósító szerv – többek között a művészeti csapat – közötti megfelelő együttműködésről;

| c) | a fő- és a művészeti igazgató kinevezésére szolgáló eljárás és azok tevékenységi területe; |
| --- | --- |

c)

a fő- és a művészeti igazgató kinevezésére szolgáló eljárás és azok tevékenységi területe;

| d) | hogy a marketing- és kommunikációs stratégia átfogó jellegű, és kiemeli, hogy a fellépés uniós fellépés; |
| --- | --- |

d)

hogy a marketing- és kommunikációs stratégia átfogó jellegű, és kiemeli, hogy a fellépés uniós fellépés;

| e) | hogy a cím viselésének évében a kulturális program megtervezése, irányítása és megvalósítása érdekében a megvalósítási struktúra megfelelő készségekkel és szakmai tapasztalatokkal rendelkező személyzettel működik. |
| --- | --- |

e)

hogy a cím viselésének évében a kulturális program megtervezése, irányítása és megvalósítása érdekében a megvalósítási struktúra megfelelő készségekkel és szakmai tapasztalatokkal rendelkező személyzettel működik.

6. cikk

Szakértői testület

(1)   Létrejön egy független szakértőkből álló testület (a továbbiakban: a testület) a kiválasztási és monitoringeljárások lefolytatására.

(2)   A testület 10, az uniós intézmények és szervek által a (3) bekezdéssel összhangban kinevezett szakértőből (a továbbiakban: az európai szakértők) áll.

(3)   A Bizottság a pályázati felhívás megszervezését követően javaslatot tesz a lehetséges európai szakértők névsorára.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kiválaszt, és saját eljárásának megfelelően kinevez három-három szakértőt ebből a névsorból.

A Régiók Bizottsága a névsorból kiválaszt, és saját eljárásának megfelelően kinevez egy szakértőt.

Az európai szakértők kiválasztása során a testület összetételét illetően ezen uniós intézmények és szervek mindegyike törekszik a kompetenciák kiegészítő jellegének, a kiegyensúlyozott földrajzi megoszlásnak, valamint a nemek közötti egyensúlynak a biztosítására.

(4)   Az európai szakértők mellett egy tagállami város kiválasztására és monitoringjára vonatkozóan az érintett tagállam – saját eljárásaival összhangban és a Bizottsággal konzultálva – legfeljebb két szakértőt jelölhet a testületbe.

(5)   Valamennyi szakértőnek meg kell felelnie a következő feltételeknek:

| a) | uniós polgár; |
| --- | --- |

a)

uniós polgár;

| b) | független; |
| --- | --- |

b)

független;

| c) | jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkezik:






  i. | a kulturális ágazatban; |
| --- | --- | --- |

c)

jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkezik:

i.

a kulturális ágazatban;

| ii. | a városok kulturális fejlesztésében; vagy |
| --- | --- |

ii.

a városok kulturális fejlesztésében; vagy

| iii. | egy Európa kulturális fővárosa eseménysorozat vagy valamely hasonló hatókörű és léptékű nemzetközi kulturális esemény szervezése terén; |
| --- | --- |

iii.

egy Európa kulturális fővárosa eseménysorozat vagy valamely hasonló hatókörű és léptékű nemzetközi kulturális esemény szervezése terén;

| d) | évente megfelelő számú munkanapot tud szentelni a testületnek. |
| --- | --- |

d)

évente megfelelő számú munkanapot tud szentelni a testületnek.

(6)   A testület kijelöli elnökét.

(7)   Az európai szakértőket hároméves időtartamra kell kinevezni.

Az első albekezdés ellenére, a testület első alkalommal való létrehozásakor az Európai Parlament három évre, a Bizottság két évre, a Tanács és a Régiók Bizottsága pedig egy évre nevezi ki saját szakértőit.

(8)   Minden szakértőnek nyilatkoznia kell arról, ha személye és valamely konkrét pályázó város között tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség áll fenn. Ilyen nyilatkozat esetén, vagy ha ilyen összeférhetetlenség merül fel, az érintett szakértőnek le kell mondania, és a megfelelő uniós intézmény, szerv, illetve tagállam a vonatkozó eljárással összhangban a hivatali idő fennmaradó részére a lemondó szakértő helyére egy másikat nevez ki.

7. cikk

A pályázatok benyújtása a tagállamokban

(1)   A városok közötti versenynek a naptárral összhangban történő megszervezése az egyes tagállamok feladata.

(2)   Az érintett tagállamok legalább hat évvel a cím viselésének évét megelőzően pályázati felhívást tesznek közzé.

Az első albekezdéstől eltérően azon tagállamok, amelyek 2020-ban jogosultak a címet viselő város kijelölésére, kötelesek 2014. május 4-ét követően a felhívást a lehető leghamarabb közzétenni.

A 4. cikk (1) bekezdésében említett pályázati formanyomtatványnak valamennyi pályázati felhívásban szerepelnie kell.

A pályázatok benyújtására a pályázati felhívás közzétételét követően legalább tízhónapos határidőt kell biztosítani a pályázó városok számára.

(3)   Az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot a pályázatokról.

8. cikk

Előválasztás a tagállamokban

(1)   Az érintett tagállamok mindegyike legkésőbb öt évvel a cím viselésének évét megelőzően előválasztási ülésre hívja össze a testületet a pályázó városokkal.

Az első albekezdéstől eltérve azok a tagállamok, amelyek 2020-ra vonatkozóan jogosultak kijelölni a címet viselő városokat, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatják ezt a határidőt.

(2)   A testületnek – azt követően, hogy a kritériumokkal összhangban értékelte a pályázatokat – meg kell állapodnia az előválasztáson túljutott pályázó városokról, és előválasztási jelentést kell közzétennie az összes pályázatról, amelyben – többek között – ajánlásokat fogalmaz meg az előválasztáson túljutott pályázó városok részére.

(3)   A testületnek be kell nyújtania az előválasztási jelentését az érintett tagállamoknak és a Bizottságnak.

(4)   Az érintett tagállamok mindegyike hivatalosan jóváhagyja a testület jelentése alapján az előválasztáson túljutott jelöltek listáját.

9. cikk

Kiválasztás a tagállamokban

(1)   Az előválasztáson túljutott pályázó városoknak ki kell egészíteniük, illetve módosítaniuk kell a pályázatukat annak érdekében, hogy megfeleljenek a kritériumoknak, és hogy figyelembe vegyék az előválasztási jelentésben szereplő ajánlásokat. Ezt követően be kell nyújtaniuk pályázatukat az érintett tagállamnak, amely továbbítja azt a Bizottságnak.

(2)   Legkésőbb kilenc hónappal az előválasztási ülést követően az érintett tagállamok mindegyike kiválasztási ülésre hívja össze a testületet az előválasztáson túljutott pályázó városokkal.

Amennyiben szükséges, az érintett tagállam a Bizottsággal konzultálva ésszerű időtartammal meghosszabbíthatja ezt a kilenc hónapos határidőt.

(3)   A testületnek értékelnie kell a kiegészített, illetve módosított pályázatokat.

(4)   A testületnek kiválasztási jelentést kell készítenie az előválasztáson túljutott pályázó városok pályázatairól, amely ajánlást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az érintett tagállam legfeljebb egy városát jelöljék ki.

A kiválasztási jelentésnek az érintett városnak szóló ajánlásokat is tartalmaznia kell arra vonatkozóan, hogy a cím viselésének évéig milyen fejlesztésekre van szükség.

A testületnek be kell nyújtania a kiválasztási jelentést az érintett tagállamoknak és a Bizottságnak.

(5)   A (4) bekezdés ellenére, amennyiben a pályázó városok egyike sem teljesíti az összes kritériumot, a testület azt is javasolhatja, hogy az adott évre ne ítéljék oda a címet.

10. cikk

Előválasztás és kiválasztás a tagjelölt országokban és a potenciális tagjelöltekben

(1)   A tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek városai közötti verseny megszervezése a Bizottság feladata.

(2)   A Bizottság legalább hat évvel a cím viselésének évét megelőzően pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A 4. cikk (1) bekezdésében említett pályázati formanyomtatványnak valamennyi pályázati felhívásban szerepelnie kell.

A pályázatok benyújtására a pályázati felhívás közzétételét követően legalább tízhónapos határidőt kell biztosítani.

(3)   A városok előválasztását a testület legalább öt évvel a cím viselésének évét megelőzően végzi el, a pályázatuk alapján. A pályázó városokkal nem tartanak ülést.

A testület a pályázatoknak a kritériumokkal összhangban történő értékelését követően meg kell, hogy állapodjon az előválasztáson túljutott pályázó városokról, és előválasztási jelentést kell közzétennie az összes pályázatról, amelyben – többek között – ajánlásokat fogalmaz meg az előválasztáson túljutott pályázó városok részére.

A testület benyújtja az előválasztási jelentést a Bizottságnak.

(4)   Az előválasztáson túljutott pályázó városoknak ki kell egészíteniük, illetve módosítaniuk kell a pályázatukat annak érdekében, hogy megfeleljenek a kritériumoknak, és hogy figyelembe vegyék az előválasztási jelentésben szereplő ajánlásokat. Ezt követően be kell nyújtaniuk pályázatukat a Bizottságnak.

Legkésőbb kilenc hónappal az előválasztási ülést követően a Bizottság kiválasztási ülésre hívja össze a testületet az előválasztáson túljutott pályázó városokkal.

Amennyiben szükséges, a Bizottság ésszerű időtartammal meghosszabbíthatja ezt a kilenc hónapos határidőt.

(5)   A testület értékeli a kiegészített, illetve módosított pályázatokat.

(6)   A testület kiválasztási jelentést készít az előválasztáson túljutott pályázó városok pályázatairól, valamint ajánlást tesz egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt legfeljebb egy városának a kijelölésére.

A kiválasztási jelentésnek az érintett városnak szóló ajánlásokat is tartalmaznia kell arra vonatkozóan, hogy a cím viselésének évéig milyen fejlesztésekre van szükség.

A testület benyújtja kiválasztási jelentését a Bizottságnak.

(7)   A (6) bekezdés ellenére, amennyiben a pályázó városok egyike sem teljesíti az összes kritériumot, a testület azt is javasolhatja, hogy az adott évre ne ítéljék oda a címet.

11. cikk

Kijelölés

(1)   Minden érintett tagállam a testület kiválasztási jelentésében szereplő ajánlások alapján kijelöl egy várost a cím viselésére, és erről legkésőbb a cím viselésének évét négy évvel megelőzően értesíti az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és a Régiók Bizottságát.

Az első albekezdéstől eltérve azok a tagállamok, amelyek 2020-ra vonatkozóan jogosultak kijelölni a címet viselő városokat, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatják e határidőt.

(2)   Tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek esetében a Bizottság a testület kiválasztási jelentésében szereplő ajánlások alapján egy várost jelöl ki a cím viselésére a vonatkozó évre, és erről legkésőbb a cím viselésének évét négy évvel megelőzően értesíti az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett kijelölés mellé csatolni kell a testület jelentésein alapuló indokolását.

(4)   Amennyiben a város a környező térségét is bevonja, a kijelölés a városra vonatkozik.

(5)   A Bizottság a kijelölésről szóló értesítések kézhezvételét követően két hónapon belül közzéteszi Európa Kulturális Fővárosainak listáját az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.

12. cikk

Együttműködés a kijelölt városok között

Azoknak a városoknak, amelyeket ugyanarra az évre jelöltek ki, törekedniük kell arra, hogy kapcsolatokat alakítsanak ki a kulturális programjaik között, és ezen együttműködésük a 13. cikkben meghatározott monitoringeljárás keretében is figyelembe vehető.

13. cikk

Monitoring

(1)   A testület elvégzi a kijelölt városoknak a cím évére való felkészülésére vonatkozó monitoringot, továbbá támogatást és útmutatást nyújt a városoknak a kijelölésüktől a cím viselése évének kezdetéig.

(2)   E célból a Bizottság három monitoringülést hív össze a következők szerint, amelyen a testületnek és a kijelölt városoknak részt kell venniük:

| a) | a cím viselésének évét megelőző három évvel; |
| --- | --- |

a)

a cím viselésének évét megelőző három évvel;

| b) | a cím viselésének évét megelőző 18 hónappal; |
| --- | --- |

b)

a cím viselésének évét megelőző 18 hónappal;

| c) | a cím viselésének évét megelőző két hónappal. |
| --- | --- |

c)

a cím viselésének évét megelőző két hónappal.

Az érintett tagállam vagy tagjelölt ország, illetve potenciális tagjelölt megfigyelőt nevezhet ki az ezeken az üléseken való részvételre.

A kijelölt városoknak minden monitoringülés előtt hat héttel jelentést kell benyújtaniuk a Bizottság részére az elért eredményekről.

A monitoringülések során a testületnek fel kell mérnie az előkészületeket, és tanácsot kell adnia azzal a céllal, hogy segítse a kijelölt városokat a magas színvonalú kulturális program és hatékony stratégia kidolgozásában. A testületnek külön figyelmet kell szentelnie a kiválasztási jelentésben és a (3) bekezdésben említett, előző monitoringjelentésekben foglalt ajánlásoknak.

(3)   A testületnek minden monitoringülés után monitoringjelentést kell készítenie az előkészületek állásáról és a szükséges lépésekről.

A testületnek továbbítania kell monitoringjelentéseit a Bizottságnak, valamint a kijelölt városoknak, az érintett tagállamnak vagy tagjelölt országnak, illetve potenciális tagjelöltnek.

(4)   A monitoringüléseken túlmenően a Bizottság szükség esetén látogatásokat szervezhet a testület tagjai számára a kijelölt városokba.

14. cikk

Jutalom

(1)   A Bizottság a Melina Mercouri tiszteletére alapított pénzjutalomban (a továbbiakban: a jutalom) részesítheti a kijelölt városokat, annak függvényében, hogy a vonatkozó többéves pénzügyi keretben rendelkezésre áll-e finanszírozás erre a célra.

E jutalom jogi és pénzügyi vonatkozásaival a kultúrát támogató megfelelő uniós program keretében kell foglalkozni.

(2)   A jutalom összegét legkésőbb a cím viselése évében március végéig ki kell fizetni, feltéve, hogy a kijelölt város továbbra is tiszteletben tartja a pályázati szakaszban tett kötelezettségvállalásait, megfelel a kritériumoknak, és figyelembe veszi a kiválasztási és a monitoringjelentésekben szereplő ajánlásokat.

Akkor tekinthető úgy, hogy a kijelölt város tiszteletben tartotta a pályázati szakaszban tett kötelezettségvállalásait, ha a pályázati szakasz és a cím viselésének éve között nem változtattak lényegesen a programon és a stratégián, így különösen ha:

| a) | a költségvetést olyan szinten tartották, amely a pályázattal és a kritériumokkal összhangban magas színvonalú kulturális program megvalósítását teszi lehetővé; |
| --- | --- |

a)

a költségvetést olyan szinten tartották, amely a pályázattal és a kritériumokkal összhangban magas színvonalú kulturális program megvalósítását teszi lehetővé;

| b) | kellően tiszteletben tartották a művészeti csapat függetlenségét; |
| --- | --- |

b)

kellően tiszteletben tartották a művészeti csapat függetlenségét;

| c) | az európai dimenzió megfelelően hangsúlyos maradt a kulturális program végleges változatában; |
| --- | --- |

c)

az európai dimenzió megfelelően hangsúlyos maradt a kulturális program végleges változatában;

| d) | a kijelölt város által használt marketing- és kommunikációs stratégia, valamint kommunikációs anyagok egyértelműen tükrözik, hogy a fellépés uniós fellépés; |
| --- | --- |

d)

a kijelölt város által használt marketing- és kommunikációs stratégia, valamint kommunikációs anyagok egyértelműen tükrözik, hogy a fellépés uniós fellépés;

| e) | érvényben vannak a címnek a kijelölt városra gyakorolt hatásai monitoringjára és értékelésére szolgáló tervek. |
| --- | --- |

e)

érvényben vannak a címnek a kijelölt városra gyakorolt hatásai monitoringjára és értékelésére szolgáló tervek.

15. cikk

Gyakorlati intézkedések

A Bizottság különösen:

| a) | biztosítja a fellépés átfogó egységességét; |
| --- | --- |

a)

biztosítja a fellépés átfogó egységességét;

| b) | biztosítja a tagállamok és a testület közötti koordinációt; |
| --- | --- |

b)

biztosítja a tagállamok és a testület közötti koordinációt;

| c) | a 2. cikkben említett célkitűzésekre és a kritériumokra tekintettel, a testülettel szorosan együttműködve kidolgozott iránymutatással segíti a kiválasztási és a monitoringeljárást; |
| --- | --- |

c)

a 2. cikkben említett célkitűzésekre és a kritériumokra tekintettel, a testülettel szorosan együttműködve kidolgozott iránymutatással segíti a kiválasztási és a monitoringeljárást;

| d) | szakmai támogatást nyújt a testületnek; |
| --- | --- |

d)

szakmai támogatást nyújt a testületnek;

| e) | közzéteszi saját honlapján a testület összes jelentését; |
| --- | --- |

e)

közzéteszi saját honlapján a testület összes jelentését;

| f) | közzétesz minden lényeges információt, és hozzájárul a fellépés uniós és nemzetközi szintű megjelenítéséhez; |
| --- | --- |

f)

közzétesz minden lényeges információt, és hozzájárul a fellépés uniós és nemzetközi szintű megjelenítéséhez;

| g) | a címet viselő korábbi, jelenlegi és jövőbeli városok, valamint a pályázó városok között elősegíti a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét, és ösztönzi a városok értékelő jelentéseinek és a tapasztalatoknak a szélesebb körű terjesztését. |
| --- | --- |

g)

a címet viselő korábbi, jelenlegi és jövőbeli városok, valamint a pályázó városok között elősegíti a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét, és ösztönzi a városok értékelő jelentéseinek és a tapasztalatoknak a szélesebb körű terjesztését.

16. cikk

Értékelés

(1)   Valamennyi érintett város feladata, hogy értékelje az Európa kulturális fővárosaként eltelt évének eredményeit.

A Bizottság a 2. cikkben említett célkitűzések és a kritériumok alapján egységes iránymutatásokat és mutatókat dolgoz ki az érintett városok számára, hogy egységes megközelítés legyen biztosítható az értékelési eljárás során.

Az érintett városoknak el kell készíteniük értékelő jelentéseiket, és a cím viselésének évét követő év december 31-ig továbbítaniuk kell azokat a Bizottság részére.

A Bizottság a honlapján közzéteszi ezeket a jelentéseket.

(2)   A városok által végzett értékelés mellett a Bizottság gondoskodik arról, hogy a fellépés eredményeiről rendszeresen külső és független értékelések is készüljenek.

A külső és független értékelések keretében európai összefüggésbe kell helyezni Európa korábbi kulturális fővárosait, lehetővé téve az összehasonlítást, valamint Európa jövőbeli kulturális fővárosai és minden európai város számára a hasznos tanulságok levonását. Ezen értékeléseknek egészében is vizsgálniuk kell a fellépést, beleértve a fellépést működtető folyamatok hatékonyságát, a fellépés hatását és a fellépés fejlesztésének módját.

A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának az ezen értékeléseken alapuló következő jelentéseket, és amennyiben szükséges, mellékeli ezekhez a megfelelő javaslatokat:

| a) | első időközi jelentés 2024. december 31-ig; |
| --- | --- |

a)

első időközi jelentés 2024. december 31-ig;

| b) | második időközi jelentés 2029. december 31-ig; |
| --- | --- |

b)

második időközi jelentés 2029. december 31-ig;

| c) | utólagos jelentés 2034. december 31-ig. |
| --- | --- |

c)

utólagos jelentés 2034. december 31-ig.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

Az 1622/2006/EK határozat hatályát veszti. Az említett határozat rendelkezéseit azonban továbbra is alkalmazni kell azon városok esetében, amelyeket a 2013 és 2019 közötti évekre Európa kulturális fővárosává jelöltek ki, vagy amelyek kijelölése folyamatban van.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

D. KOURKOULAS

---

(1)  HL C 113., 2012.4.18., 17. o. és HL C 17., 2013.1.19., 97. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. december 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. március 24-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

3

(4)  HL C 247. E, 2009.10.15., 32. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1622/2006/EK határozata (2006. október 24.) az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról (HL L 304., 2006.11.3., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1295/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.).

6

(7)  HL C 56. E, 2013.2.26., 41. o.

7

---

MELLÉKLET

NAPTÁR

| 2020 | Horvátország | Írország | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Románia | Görögország | Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2022 | Litvánia | Luxemburg | |
| 2023 | Magyarország | Egyesült Királyság | |
| 2024 | Észtország | Ausztria | Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2025 | Szlovénia | Németország | |
| 2026 | Szlovákia | Finnország | |
| 2027 | Lettország | Portugália | Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2028 | Cseh Köztársaság | Franciaország | |
| 2029 | Lengyelország | Svédország | |
| 2030 | Ciprus | Belgium | Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |
| 2031 | Málta | Spanyolország | |
| 2032 | Bulgária | Dánia | |
| 2033 | Hollandia | Olaszország | Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt |

2020

Horvátország

Írország

2021

Románia

Görögország

Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2022

Litvánia

Luxemburg

2023

Magyarország

Egyesült Királyság

2024

Észtország

Ausztria

Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2025

Szlovénia

Németország

2026

Szlovákia

Finnország

2027

Lettország

Portugália

Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2028

Cseh Köztársaság

Franciaország

2029

Lengyelország

Svédország

2030

Ciprus

Belgium

Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

2031

Málta

Spanyolország

2032

Bulgária

Dánia

2033

Hollandia

Olaszország

Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/13

---

A BIZOTTSÁG 446/2014/EU RENDELETE

(2014. május 2.)

a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a 251/2009/EK és a 275/2010/EU bizottsági rendeletnek az előállítandó adatsorok és a vállalkozások szerkezeti statisztikái minőségi értékelésére vonatkozó kritériumok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 2008. március 11-i 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésének a), b), d), e) és j) pontjára,

mivel:

| (1) | A 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet megteremtette az Unió területén működő vállalkozások szerkezetére, tevékenységére, versenyképességére és teljesítményére vonatkozó európai statisztikák összegyűjtésének, továbbításának és értékelésének közös keretét. |
| --- | --- |

(1)

A 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet megteremtette az Unió területén működő vállalkozások szerkezetére, tevékenységére, versenyképességére és teljesítményére vonatkozó európai statisztikák összegyűjtésének, továbbításának és értékelésének közös keretét.

| (2) | A 251/2009/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta a vállalkozások többéves szerkezeti statisztikái összeállításának gyakoriságát és a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak előállításához az eredmények bontását annak érdekében, hogy a tagállamok között összehasonlítható és egységes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(2)

A 251/2009/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta a vállalkozások többéves szerkezeti statisztikái összeállításának gyakoriságát és a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak előállításához az eredmények bontását annak érdekében, hogy a tagállamok között összehasonlítható és egységes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre.

| (3) | A 275/2010/EU bizottsági rendelet (3) meghatározta a minőségértékelési kritériumokat és a tagállamok által benyújtandó, minőségre vonatkozó jelentések tartalmát. |
| --- | --- |

(3)

A 275/2010/EU bizottsági rendelet (3) meghatározta a minőségértékelési kritériumokat és a tagállamok által benyújtandó, minőségre vonatkozó jelentések tartalmát.

| (4) | Az eredmények nemzetközi összehasonlíthatósága iránti igénynek való megfelelés érdekében frissíteni kell a mutatók listáját a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek demográfiájára vonatkozó adatsorok meghatározásával, különösen a vállalkozási tevékenységre vonatkozó statisztikák vonatkozásában. Meg kell állapítani a szóban forgó mutatókra vonatkozó első referenciaévet, az eredmények gyakoriságát és bontását. A 295/2008/EK rendelet IX. mellékletét és a 251/2009/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az eredmények nemzetközi összehasonlíthatósága iránti igénynek való megfelelés érdekében frissíteni kell a mutatók listáját a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek demográfiájára vonatkozó adatsorok meghatározásával, különösen a vállalkozási tevékenységre vonatkozó statisztikák vonatkozásában. Meg kell állapítani a szóban forgó mutatókra vonatkozó első referenciaévet, az eredmények gyakoriságát és bontását. A 295/2008/EK rendelet IX. mellékletét és a 251/2009/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A tapasztalatok azt mutatták, hogy a 295/2008/EK rendelet V–VII. mellékletében meghatározott mutatókra nincs szükség a jelenlegi éves gyakoriságban. A gyakoriságot ezért 10 évente egyszeri összeállításhoz kell igazítani. A 251/2009/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A tapasztalatok azt mutatták, hogy a 295/2008/EK rendelet V–VII. mellékletében meghatározott mutatókra nincs szükség a jelenlegi éves gyakoriságban. A gyakoriságot ezért 10 évente egyszeri összeállításhoz kell igazítani. A 251/2009/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A 295/2008/EK rendelet V–VII. melléklete értelmében összeállított statisztikákról szóló minőségi jelentésekre már nincs szükség éves gyakorisággal. E gyakoriságot ezért az adatokra vonatkozó követelményekkel összhangban tízévente történő adatszolgáltatásra kell kiigazítani. A 275/2010/EU rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 295/2008/EK rendelet V–VII. melléklete értelmében összeállított statisztikákról szóló minőségi jelentésekre már nincs szükség éves gyakorisággal. E gyakoriságot ezért az adatokra vonatkozó követelményekkel összhangban tízévente történő adatszolgáltatásra kell kiigazítani. A 275/2010/EU rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az Európa 2020 stratégia keretében az innováció terén való előrelépés eredményesebb nyomon követésének biztosítása érdekében az uniós és a tagállami érdekelt felek egy integrált mutató létrehozását ösztönözték. Ez a mutató többek között referenciául szolgál az innovatív, a nagy növekedési potenciállal rendelkező európai és nemzetközi vállalkozásokban megvalósuló foglalkoztatásra. Ezen új mutatót alátámasztó adatok szolgáltatása sürgős annak érdekében, hogy azok felhasználhatók legyenek a 2014. évi európai szemeszterben. A 295/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az Európa 2020 stratégia keretében az innováció terén való előrelépés eredményesebb nyomon követésének biztosítása érdekében az uniós és a tagállami érdekelt felek egy integrált mutató létrehozását ösztönözték. Ez a mutató többek között referenciául szolgál az innovatív, a nagy növekedési potenciállal rendelkező európai és nemzetközi vállalkozásokban megvalósuló foglalkoztatásra. Ezen új mutatót alátámasztó adatok szolgáltatása sürgős annak érdekében, hogy azok felhasználhatók legyenek a 2014. évi európai szemeszterben. A 295/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 295/2008/EK rendelet I., V., VI., VII. és IX. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 251/2009/EK rendelet I. és II. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

A 275/2010/EU rendelet melléklete e rendelet III. mellékletével összhangban módosul.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 97., 2008.4.9., 13. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. március 11-i 2009/251/EK rendelete a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a vállalkozások szerkezeti statisztikáihoz előállítandó adatsorok és a termékek tevékenység szerinti statisztikai osztályozásának (CPA) átdolgozása után szükséges kiigazítások tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról (HL L 86., 2009.3.31., 170. o.).

2

(3)  A Bizottság 2010. március 30-i 275/2010/EU rendelete a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak minőségértékelési kritériumai tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 86., 2010.4.1., 1. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A 295/2008/EK rendelet I., V., VI., VII. és IX. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet 8. szakaszának „Az eredmények továbbítása” című 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Az eredményeket a referencia-időszak naptári évének végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani, kivéve a NACE Rev. 2. 64.11. és 64.19. szakágazatát. A NACE Rev. 2. 64.11. és 64.19. szakágazata esetében a továbbítás határideje 10 hónap. A NACE Rev. 2. 64.2., 64.3. és 64.9. alágazatba és 66. ágazatba tartozó tevékenységi osztályokra vonatkozó eredmények továbbításának határidejéről a 12. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell döntést hozni.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet 8. szakaszának „Az eredmények továbbítása” című 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Az eredményeket a referencia-időszak naptári évének végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani, kivéve a NACE Rev. 2. 64.11. és 64.19. szakágazatát. A NACE Rev. 2. 64.11. és 64.19. szakágazata esetében a továbbítás határideje 10 hónap. A NACE Rev. 2. 64.2., 64.3. és 64.9. alágazatba és 66. ágazatba tartozó tevékenységi osztályokra vonatkozó eredmények továbbításának határidejéről a 12. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell döntést hozni.”

| 2. | Az V. melléklet 5. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:
  „5. SZAKASZ

  Első referenciaév

  Az első referenciaév, amelyre vonatkozóan a 4. szakaszban felsorolt mutatókra statisztikák kerülnek összeállításra, a 2008. naptári év.” |
| --- | --- |

2.

Az V. melléklet 5. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:

„5. SZAKASZ

Első referenciaév

Az első referenciaév, amelyre vonatkozóan a 4. szakaszban felsorolt mutatókra statisztikák kerülnek összeállításra, a 2008. naptári év.”

| 3. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 4. szakasz d) pontjában az „éves” szó helyébe a „többéves” szó lép; |
| --- | --- | --- |

3.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 4. szakasz d) pontjában az „éves” szó helyébe a „többéves” szó lép;

| b) | az 5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „5. SZAKASZ

  Első referenciaév

  Az első referenciaév, amelyre vonatkozóan a 4. szakaszban felsorolt mutatókra statisztikák kerülnek összeállításra, a 2008. naptári év.” |
| --- | --- |

b)

az 5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„5. SZAKASZ

Első referenciaév

Az első referenciaév, amelyre vonatkozóan a 4. szakaszban felsorolt mutatókra statisztikák kerülnek összeállításra, a 2008. naptári év.”

| 4. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 4. szakasz 2. és 3. pontjában az „éves” szó helyébe a „többéves” szó lép; |
| --- | --- | --- |

4.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 4. szakasz 2. és 3. pontjában az „éves” szó helyébe a „többéves” szó lép;

| b) | az 5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „5. SZAKASZ

  Első referenciaév

  Az első referenciaév, amelyre vonatkozóan a 4. szakaszban felsorolt mutatókra statisztikák kerülnek összeállításra, a 2008. naptári év.” |
| --- | --- |

b)

az 5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„5. SZAKASZ

Első referenciaév

Az első referenciaév, amelyre vonatkozóan a 4. szakaszban felsorolt mutatókra statisztikák kerülnek összeállításra, a 2008. naptári év.”

| 5. | A IX. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 5. szakasz 1. pontja a következő mutatókkal egészül ki:






  „11 01 0 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 02 0 | A t során első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma |
| 11 03 0 | A t során valamely időponttól kezdődően alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 1 | A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 2 | A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 3 | A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 4 | A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 5 | A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 96 0 | A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma” |

5.

A IX. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 5. szakasz 1. pontja a következő mutatókkal egészül ki:

„11 01 0

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

11 02 0

A t során első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

11 03 0

A t során valamely időponttól kezdődően alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 1

A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 2

A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 3

A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 4

A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 5

A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 96 0

A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma”

| b) | Az 5. szakasz 2. pontja a következő mutatókkal egészül ki:






  „16 01 0 | A t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| --- | --- | --- |
| 16 01 1 | A t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során alkalmazottak száma |
| 16 02 0 | A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 02 1 | A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során alkalmazottak száma |
| 16 03 0 | A t során valamely időponttól kezdődően már egy alkalmazottal sem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 03 1 | A t során valamely időponttól kezdődően már egy alkalmazottal sem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során alkalmazottak száma |
| 16 04 1 | A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 2 | A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 3 | A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 4 | A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 5 | A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 1 | A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 1 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 2 | A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 2 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 3 | A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 3 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 4 | A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 4 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 5 | A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 5 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 96 1 | A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekben alkalmazottak száma” |

b)

Az 5. szakasz 2. pontja a következő mutatókkal egészül ki:

„16 01 0

A t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 01 1

A t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során alkalmazottak száma

16 02 0

A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 02 1

A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során alkalmazottak száma

16 03 0

A t során valamely időponttól kezdődően már egy alkalmazottal sem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 03 1

A t során valamely időponttól kezdődően már egy alkalmazottal sem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során alkalmazottak száma

16 04 1

A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 2

A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 3

A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 4

A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 5

A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 05 1

A t – 1 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 1 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 2

A t – 2 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 2 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 3

A t – 3 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 3 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 4

A t – 4 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 4 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 5

A t – 5 során valamely időpontban első alkalmazottal rendelkező és a t során valamely időpontban legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 5 során foglalkoztatott személyek száma

16 96 1

A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekben alkalmazottak száma”

| c) | A 9. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „9. SZAKASZ
  A gazdasági szervezetek megszűnésével kapcsolatos mutatókra (11 93 0, 16 93 0 és 16 93 1) vonatkozó előzetes eredményeket a referencia-időszak naptári évének végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani. Az e mutatókra vonatkozó felülvizsgált eredményeket a gazdasági szervezetek megszűnésének – két éves inaktív időszakot követő – megerősítése után, ugyanettől a referencia-időszaktól számított 30 hónapon belül kell továbbítani.
  A 11 03 0, 16 03 0 és 16 03 1 mutatókra vonatkozó előzetes eredményeket a referencia-időszak naptári évének végétől számított 20 hónapon belül kell továbbítani. Az e mutatókra vonatkozó felülvizsgált eredményeket a gazdasági szervezetek státusának – két éves időszakot követő – megerősítése után, ugyanettől a referencia-időszaktól számított 32 hónapon belül kell továbbítani.
  A legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetekre vonatkozó éves demográfiai statisztikákkal kapcsolatos minden egyéb eredményt a referencia-időszak végétől számított 20 hónapon belül kell megadni.
  A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekkel kapcsolatos mutatókra vonatkozó előzetes eredményeket a referencia-időszak végétől számított 12 hónapon belül kell továbbítani.
  Minden egyéb eredményt a referencia-időszak naptári évének végétől számított 18 hónapon belül kell megadni.” |
| --- | --- |

c)

A 9. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„9. SZAKASZ

A gazdasági szervezetek megszűnésével kapcsolatos mutatókra (11 93 0, 16 93 0 és 16 93 1) vonatkozó előzetes eredményeket a referencia-időszak naptári évének végétől számított 18 hónapon belül kell továbbítani. Az e mutatókra vonatkozó felülvizsgált eredményeket a gazdasági szervezetek megszűnésének – két éves inaktív időszakot követő – megerősítése után, ugyanettől a referencia-időszaktól számított 30 hónapon belül kell továbbítani.

A 11 03 0, 16 03 0 és 16 03 1 mutatókra vonatkozó előzetes eredményeket a referencia-időszak naptári évének végétől számított 20 hónapon belül kell továbbítani. Az e mutatókra vonatkozó felülvizsgált eredményeket a gazdasági szervezetek státusának – két éves időszakot követő – megerősítése után, ugyanettől a referencia-időszaktól számított 32 hónapon belül kell továbbítani.

A legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetekre vonatkozó éves demográfiai statisztikákkal kapcsolatos minden egyéb eredményt a referencia-időszak végétől számított 20 hónapon belül kell megadni.

A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekkel kapcsolatos mutatókra vonatkozó előzetes eredményeket a referencia-időszak végétől számított 12 hónapon belül kell továbbítani.

Minden egyéb eredményt a referencia-időszak naptári évének végétől számított 18 hónapon belül kell megadni.”

---

II. MELLÉKLET

A 251/2009/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. pont a következőképpen módosul:






  a) | Az „Összefoglaló táblázatban” az 1D adatsor megnevezése helyébe a következő szöveg lép:





  „A központi banki tevékenységre és a hitelintézetekre vonatkozó éves vállalkozási statisztika a NACE Rev.2 64.19. szakágazat szerint” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. pont a következőképpen módosul:

a)

Az „Összefoglaló táblázatban” az 1D adatsor megnevezése helyébe a következő szöveg lép:

„A központi banki tevékenységre és a hitelintézetekre vonatkozó éves vállalkozási statisztika a NACE Rev.2 64.19. szakágazat szerint”

| b) | Az „Összefoglaló táblázat” az alábbi adatsorral egészül ki:






  Az adatsor kódja | Megnevezés |
| --- | --- | --- |
| „1G | Biztosítási szolgáltatásokra és nyugdíjalapokra vonatkozó éves vállalkozási statisztika” |

b)

Az „Összefoglaló táblázat” az alábbi adatsorral egészül ki:

Az adatsor kódja

Megnevezés

„1G

Biztosítási szolgáltatásokra és nyugdíjalapokra vonatkozó éves vállalkozási statisztika”

| c) | A „A központi banki tevékenységre vonatkozó éves vállalkozási statisztika” című táblázat megnevezése helyébe a következő szöveg lép:
  „A 295/2008/EK rendelet I. melléklete 4. szakaszának 3. és 4. pontjában felsorolt, a NACE Rev.2 64.19. szakágazat szerinti központi banki tevékenységre és a hitelintézetekre vonatkozó éves vállalkozási statisztika
  1D adatsor






  Adatsor megnevezése | A központi banki tevékenységre és a hitelintézetekre vonatkozó éves vállalkozási statisztika a NACE Rev.2 64.19. szakágazat szerint |
| --- | --- | --- |
| Első referenciaév | 2013 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2. 64.11. és 64.19. ágazat |
| Mutatók | Az I. melléklet 4. szakaszának 3. pontjában szereplő mutatók:






  11 11 0 | Gazdasági szervezetek száma |

c)

A „A központi banki tevékenységre vonatkozó éves vállalkozási statisztika” című táblázat megnevezése helyébe a következő szöveg lép:

„A 295/2008/EK rendelet I. melléklete 4. szakaszának 3. és 4. pontjában felsorolt, a NACE Rev.2 64.19. szakágazat szerinti központi banki tevékenységre és a hitelintézetekre vonatkozó éves vállalkozási statisztika

Adatsor megnevezése

A központi banki tevékenységre és a hitelintézetekre vonatkozó éves vállalkozási statisztika a NACE Rev.2 64.19. szakágazat szerint

Első referenciaév

2013

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2. 64.11. és 64.19. ágazat

Mutatók

Az I. melléklet 4. szakaszának 3. pontjában szereplő mutatók:

11 11 0

Gazdasági szervezetek száma

Az I. melléklet 4. szakaszának 4. pontjában szereplő mutatók:

| 12 12 0 | Termelési érték |
| --- | --- |
| 12 15 0 | Tényezőköltségen számított hozzáadott érték |
| 12 17 0 | Bruttó működési eredmény |
| 13 11 0 | Áruk és szolgáltatások összes beszerzése |
| 13 13 1 | Munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések |
| 13 31 0 | Személyi jellegű kifizetések |
| 13 32 0 | Munkavállalói jövedelem |
| 13 33 0 | Bérjárulékok |
| 15 11 0 | Bruttó tárgyi eszköz beruházása |
| 16 11 0 | Foglalkoztatottak száma |
| 16 13 0 | Alkalmazottak száma |
| 16 14 0 | Teljes munkaidősre átszámított alkalmazotti létszám |

12 12 0

Termelési érték

12 15 0

Tényezőköltségen számított hozzáadott érték

12 17 0

Bruttó működési eredmény

13 11 0

Áruk és szolgáltatások összes beszerzése

13 13 1

Munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések

13 31 0

Személyi jellegű kifizetések

13 32 0

Munkavállalói jövedelem

13 33 0

Bérjárulékok

15 11 0

Bruttó tárgyi eszköz beruházása

16 11 0

Foglalkoztatottak száma

16 13 0

Alkalmazottak száma

16 14 0

Teljes munkaidősre átszámított alkalmazotti létszám

A tevékenységek szerinti bontás szintje

NACE Rev.2. 4 számjegyű szint (szakágazatok)”

| d) | A meglévő táblázatok a következő táblázattal egészülnek ki:
  „A 295/2008/EK rendelet I. melléklete 4. szakaszának 3. és 4. pontjában felsorolt biztosítási szolgáltatásokra és nyugdíjalapokra vonatkozó éves vállalkozási statisztika
  1 G adatsor






  Adatsor megnevezése | Biztosítási szolgáltatásokra és nyugdíjalapokra vonatkozó éves vállalkozási statisztika |
| --- | --- | --- |
| Első referenciaév | 2013 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2 65. ágazat |
| Mutatók | Az I. melléklet 4. szakaszának 3. pontjában szereplő mutatók:






  11 11 0 | Gazdasági szervezetek száma |

d)

A meglévő táblázatok a következő táblázattal egészülnek ki:

„A 295/2008/EK rendelet I. melléklete 4. szakaszának 3. és 4. pontjában felsorolt biztosítási szolgáltatásokra és nyugdíjalapokra vonatkozó éves vállalkozási statisztika

Adatsor megnevezése

Biztosítási szolgáltatásokra és nyugdíjalapokra vonatkozó éves vállalkozási statisztika

Első referenciaév

2013

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2 65. ágazat

Mutatók

Az I. melléklet 4. szakaszának 3. pontjában szereplő mutatók:

11 11 0

Gazdasági szervezetek száma

Az I. melléklet 4. szakaszának 4. pontjában szereplő mutatók:

| 12 11 0 | Árbevétel |
| --- | --- |
| 12 12 0 | Termelési érték |
| 12 15 0 | Tényezőköltségen számított hozzáadott érték |
| 12 17 0 | Bruttó működési eredmény |
| 13 11 0 | Áruk és szolgáltatások összes beszerzése |
| 13 13 1 | Munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések |
| 13 31 0 | Személyi jellegű kifizetések |
| 13 32 0 | Munkavállalói jövedelem |
| 13 33 0 | Bérjárulékok |
| 15 11 0 | Bruttó tárgyi eszköz beruházása (NACE Rev.2 65.1. és 65.2. alágazatok kivételével) |
| 16 11 0 | Foglalkoztatottak száma |
| 16 13 0 | Alkalmazottak száma (NACE Rev.2 65.1. és 65.2. alágazatok kivételével) |
| 16 14 0 | Teljes munkaidősre átszámított alkalmazotti létszám |

12 11 0

Árbevétel

12 12 0

Termelési érték

12 15 0

Tényezőköltségen számított hozzáadott érték

12 17 0

Bruttó működési eredmény

13 11 0

Áruk és szolgáltatások összes beszerzése

13 13 1

Munkaerő-közvetítő ügynökségeknek történő kifizetések

13 31 0

Személyi jellegű kifizetések

13 32 0

Munkavállalói jövedelem

13 33 0

Bérjárulékok

15 11 0

Bruttó tárgyi eszköz beruházása (NACE Rev.2 65.1. és 65.2. alágazatok kivételével)

16 11 0

Foglalkoztatottak száma

16 13 0

Alkalmazottak száma (NACE Rev.2 65.1. és 65.2. alágazatok kivételével)

16 14 0

Teljes munkaidősre átszámított alkalmazotti létszám

A tevékenységek szerinti bontás szintje

NACE Rev.2. 4 számjegyű szint (szakágazatok)”

| 2. | Az 5., 6. és 7. pont az alábbiak szerint módosul:






  a) | Az összefoglaló táblázatokban az „éves” szó törlésre kerül. |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5., 6. és 7. pont az alábbiak szerint módosul:

a)

Az összefoglaló táblázatokban az „éves” szó törlésre kerül.

| b) | A táblázatok a következőképpen módosulnak:






  i. | a megnevezésekben és adatsorokban szereplő „éves” szó törlésre kerül; |
| --- | --- | --- |

b)

A táblázatok a következőképpen módosulnak:

i.

a megnevezésekben és adatsorokban szereplő „éves” szó törlésre kerül;

| ii. | a gyakoriság alatt az „éves” szó helyébe a „tízévente” lép. |
| --- | --- |

ii.

a gyakoriság alatt az „éves” szó helyébe a „tízévente” lép.

| 3. | Az 9. pont a következőképpen módosul:






  a) | Az „Összefoglaló táblázat” az alábbi adatsorokkal egészül ki:






  Az adatsor kódja | Megnevezés |
| --- | --- | --- | --- |
| „9E | Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban |
| 9F | Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban |
| 9G | Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban |
| 9H | Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban |
| 9M | A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves statisztika |
| 9P | A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves előzetes statisztika” |

3.

Az 9. pont a következőképpen módosul:

a)

Az „Összefoglaló táblázat” az alábbi adatsorokkal egészül ki:

Az adatsor kódja

Megnevezés

„9E

Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban

9F

Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban

9G

Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban

9H

Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban

9M

A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves statisztika

9P

A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves előzetes statisztika”

| b) | A szöveg a következő táblázatokkal egészül ki:
  „A 295/2008/EK rendelet IX. melléklete 5. szakaszának 1. és 2. pontjában felsorolt éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban
  9E adatsor






  Adatsor megnevezése | Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban |
| --- | --- | --- |
| Első referenciaév | 2012 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2 B–N nemzetgazdasági ágak |
| Mutatók | 11 01 0 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma |
| 11 02 0 | A t során az első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma |
| 11 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 16 01 0 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetekben a t során foglalkoztatottak száma |
| 16 01 1 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma |
| 16 02 0 | A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 02 1 | A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma |
| 16 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 03 1 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma |

b)

A szöveg a következő táblázatokkal egészül ki:

„A 295/2008/EK rendelet IX. melléklete 5. szakaszának 1. és 2. pontjában felsorolt éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban

Adatsor megnevezése

Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban

Első referenciaév

2012

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2 B–N nemzetgazdasági ágak

Mutatók

11 01 0

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

11 02 0

A t során az első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

11 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma

16 01 0

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetekben a t során foglalkoztatottak száma

16 01 1

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma

16 02 0

A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 02 1

A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma

16 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 03 1

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma

A tevékenységek szerinti bontás szintje

| B | BÁNYÁSZAT, KŐFEJTÉS |
| --- | --- |
| C | FELDOLGOZÓIPAR |
| 10 + 11 + 12 | Élelmiszer-, ital- és dohányáru gyártása |
| 13 + 14 | Textília, ruházati termék gyártása |
| 15. | Bőr és kapcsolódó termékek gyártása |
| 16. | Fa és faipari és parafatermékek feldolgozása, kivéve bútoráruk; szalma- és fonottáru gyártása |
| 17 + 18 | Papírgyártás; nyomdai tevékenység, egyéb sokszorosítás |
| 19. | Kokszgyártás, finomítottkőolaj-feldolgozás |
| 20 + 21 | Vegyi anyag, vegyi termék gyártása; gyógyszeralapanyag-gyártás és gyógyszerkészítmény gyártása |
| 22. | Gumi-, műanyag termék gyártása |
| 23. | Egyéb nemfém ásványi termék gyártása |
| 24 + 25 | Fém alapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása (kivéve: gépek és berendezések) |
| 26 + 27 | Számítógép, elektronikus és optikai termék gyártása; egyéb villamos termék gyártása |
| 28. | Máshova nem sorolt gép, berendezés gyártása |
| 29 + 30 | Közúti jármű, pótkocsi és félpótkocsi és egyéb jármű gyártása |
| 31 + 32 | Bútorgyártás és egyéb gyártás |
| 33. | Gép, berendezés javítása és beszerelése |
| D | VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZ- ÉS LÉGKONDICIONÁLÁS-ELLÁTÁS |
| E | VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZKEZELÉS, HULLADÉKKEZELÉS ÉS SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉSI TEVÉKENYSÉGEK |
| F | ÉPÍTŐIPAR |
| G | GÉPJÁRMŰ- ÉS MOTORKERÉKPÁR NAGY- ÉS KISKERESKEDELME, JAVÍTÁSA |
| 45. | Gépjármű- és motorkerékpár nagy- és kiskereskedelme, javítása |
| 46. | Nagykereskedelem, kivéve: gépjármű és motorkerékpár |
| 47. | Kiskereskedelem kivéve: gépjármű és motorkerékpár |
| 47.1. | Vegyes kiskereskedelem |
| 47.2. | Élelmiszer-, ital-, dohányáru-kiskereskedelem |
| 47.3. | Üzemanyag-kiskereskedelem |
| 47.4. | Információs és kommunikációs berendezések kiskereskedelme |
| 47.5. | Egyéb háztartási berendezések kiskereskedelme |
| 47.6. | Kulturális és szabadidős termékek kiskereskedelme |
| 47.7. | Egyéb áruk kiskereskedelme |
| 47.8. | Piaci kiskereskedelem |
| 47.9. | Nem bolti vagy piaci kiskereskedelem |
| H | FUVAROZÁS ÉS RAKTÁROZÁS |
| 49. | Szárazföldi; csővezetékes szállítás |
| 50. | Vízi szállítás |
| 51. | Légi szállítás |
| 52. | Raktározás és egyéb, szállítást segítő tevékenység |
| 53. | Postai és futárpostai tevékenység |
| I | SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS ÉS VENDÉGLÁTÁS |
| 55. | Szálláshely-szolgáltatás |
| 56. | Vendéglátás |
| J | INFORMÁCIÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ |
| 58. | Kiadói tevékenység |
| 59. | Film-, video- és televízióműsor-gyártás, hangfelvétel és zenei kiadói tevékenységek |
| 60. | Műsorösszeállítás, műsorszolgáltatás |
| 61. | Távközlés |
| 62. | Információ-technológiai szolgáltatás |
| 62.0. | Információ-technológiai szolgáltatás |
| 62.01. | Számítógépes programozás |
| 62.02. | Információtechnológiai szaktanácsadás |
| 62.03. | Számítógép-üzemeltetés |
| 62.09. | Egyéb információ-technológiai és számítógépes szolgáltatások |
| 63. | Információs szolgáltatás |
| K_X_K642 | PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK (KIVÉVE: HOLDINGTÁRSASÁGOK TEVÉKENYSÉGEI (NACE Rev.2 642)) |
| 64.1 + 64.3 + 64.9 | Pénzügyi közvetítés (kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység, kivéve holdingtársaságok tevékenységei) |
| 65. | Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok, kivéve: kötelező társadalombiztosítás |
| 66. | Egyéb pénzügyi tevékenység |
| L | INGATLANÜGYLETEK |
| 68. | Ingatlanügyletek |
| 68.1. | Ingatlanforgalmazás |
| 68.2. | Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése |
| 68.3. | Ingatlanügynöki, -kezelési szolgáltatás |
| 68.31. | Ingatlanügynökségi tevékenység |
| 68.32. | Ingatlankezelés |
| M | SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG |
| 69. | Jogi, számviteli, adószakértői tevékenység |
| 69.1. | Jogi tevékenység |
| 69.2. | Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység |
| 70. | Üzletvezetés; üzletviteli tanácsadás |
| 70.1. | Üzletvezetés |
| 70.2. | Üzletviteli tanácsadás |
| 70.21. | PR, kommunikáció |
| 70.22. | Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás |
| 71. | Építészmérnöki és mérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat és elemzés |
| 71.1. | Építészmérnöki tevékenység és ahhoz kapcsolódó tanácsadás |
| 71.11. | Építészmérnöki tevékenység |
| 71.12. | Mérnöki tevékenység, műszaki tanácsadás |
| 71.2. | Műszaki vizsgálat, elemzés |
| 72. | Tudományos kutatás, fejlesztés |
| 72.1. | Természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés |
| 72.11. | Biotechnológiai kutatás, fejlesztés |
| 72.19. | Egyéb természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés |
| 72.2. | Társadalomtudományi, humán kutatás, fejlesztés |
| 73. | Reklám, piackutatás |
| 73.1. | Hirdetés |
| 73.11. | Reklámügynöki tevékenység |
| 73.12. | Médiareklám |
| 73.2. | Piac- és közvélemény-kutatás |
| 74. | Egyéb szakmai, tudományos és műszaki tevékenység |
| 74.1. | Divat-, formatervezés |
| 74.2. | Fényképészet |
| 74.3. | Fordítás, tolmácsolás |
| 74.9. | Máshova nem sorolt egyéb szakmai, tudományos, műszaki tevékenység |
| 75. | Állat-egészségügyi ellátás |
| N | ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG |
| 77. | Kölcsönzés, operatív lízing |
| 77.1. | Gépjárműkölcsönzés |
| 77.11. | Személygépjármű kölcsönzése |
| 77.12. | Gépjárműkölcsönzés (3,5 tonna fölött) |
| 77.2. | Személyi használatú, háztartási cikk kölcsönzése |
| 77.21. | Szabadidős-, sporteszköz kölcsönzése |
| 77.22. | Videokazetta, lemez kölcsönzése |
| 77.29. | Egyéb szabadidős-, sporteszköz kölcsönzése |
| 77.3. | Egyéb gép, tárgyi eszköz kölcsönzése |
| 77.31. | Mezőgazdasági gép kölcsönzése |
| 77.32. | Építőipari gép kölcsönzése |
| 77.33. | Irodagép kölcsönzése (beleértve: számítógép) |
| 77.34. | Vízi szállítóeszköz kölcsönzése |
| 77.35. | Légi szállítóeszköz kölcsönzése |
| 77.39. | Máshova nem sorolt gép, tárgyi eszköz kölcsönzése |
| 77.4. | Immateriális javak kölcsönzése, kivéve: szerzői joggal védett alkotások |
| 78. | Munkaerő-piaci szolgáltatás |
| 78.1. | Munkaközvetítés |
| 78.2. | Időszaki munkaerő-közvetítés |
| 78.3. | Egyéb humánerőforrás-szolgáltatás |
| 79. | Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás |
| 79.1. | Utazásközvetítés, utazásszervezés |
| 79.11. | Utazásközvetítés |
| 79.12. | Utazásszervezés |
| 79.9. | Egyéb foglalás |
| 80. | Biztonsági és nyomozói tevékenység |
| 80.1. | Személybiztonsági tevékenység |
| 80.2. | Biztonsági rendszer szolgáltatása |
| 80.3. | Nyomozás |
| 81. | Építményüzemeltetés és zöldterület-kezelés |
| 81.1. | Építmény-üzemeltetés |
| 81.2. | Takarítás |
| 81.21. | Általános épülettakarítás |
| 81.22. | Egyéb épület-, ipari takarítás |
| 81.29. | Egyéb takarítás |
| 81.3. | Zöldterület-kezelés |
| 82. | Adminisztratív, kiegészítő és egyéb üzleti szolgáltatás |
| 82.1. | Adminisztratív, kiegészítő szolgáltatás |
| 82.11. | Összetett adminisztratív szolgáltatás |
| 82.19. | Fénymásolás, egyéb irodai szolgáltatás |
| 82.2. | Telefoninformáció |
| 82.3. | Konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése |
| 82.9. | Máshova nem sorolt kiegészítő gazdasági tevékenység |
| 82.91. | Követelésbehajtás |
| 82.92. | Csomagolás |
| 82.99. | Máshova nem sorolt egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás |

B

BÁNYÁSZAT, KŐFEJTÉS

C

FELDOLGOZÓIPAR

10 + 11 + 12

Élelmiszer-, ital- és dohányáru gyártása

13 + 14

Textília, ruházati termék gyártása

15.

Bőr és kapcsolódó termékek gyártása

16.

Fa és faipari és parafatermékek feldolgozása, kivéve bútoráruk; szalma- és fonottáru gyártása

17 + 18

Papírgyártás; nyomdai tevékenység, egyéb sokszorosítás

19.

Kokszgyártás, finomítottkőolaj-feldolgozás

20 + 21

Vegyi anyag, vegyi termék gyártása; gyógyszeralapanyag-gyártás és gyógyszerkészítmény gyártása

22.

Gumi-, műanyag termék gyártása

23.

Egyéb nemfém ásványi termék gyártása

24 + 25

Fém alapanyag, fémfeldolgozási termék gyártása (kivéve: gépek és berendezések)

26 + 27

Számítógép, elektronikus és optikai termék gyártása; egyéb villamos termék gyártása

28.

Máshova nem sorolt gép, berendezés gyártása

29 + 30

Közúti jármű, pótkocsi és félpótkocsi és egyéb jármű gyártása

31 + 32

Bútorgyártás és egyéb gyártás

33.

Gép, berendezés javítása és beszerelése

D

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZ- ÉS LÉGKONDICIONÁLÁS-ELLÁTÁS

E

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZKEZELÉS, HULLADÉKKEZELÉS ÉS SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉSI TEVÉKENYSÉGEK

F

ÉPÍTŐIPAR

G

GÉPJÁRMŰ- ÉS MOTORKERÉKPÁR NAGY- ÉS KISKERESKEDELME, JAVÍTÁSA

45.

Gépjármű- és motorkerékpár nagy- és kiskereskedelme, javítása

46.

Nagykereskedelem, kivéve: gépjármű és motorkerékpár

47.

Kiskereskedelem kivéve: gépjármű és motorkerékpár

47.1.

Vegyes kiskereskedelem

47.2.

Élelmiszer-, ital-, dohányáru-kiskereskedelem

47.3.

Üzemanyag-kiskereskedelem

47.4.

Információs és kommunikációs berendezések kiskereskedelme

47.5.

Egyéb háztartási berendezések kiskereskedelme

47.6.

Kulturális és szabadidős termékek kiskereskedelme

47.7.

Egyéb áruk kiskereskedelme

47.8.

Piaci kiskereskedelem

47.9.

Nem bolti vagy piaci kiskereskedelem

H

FUVAROZÁS ÉS RAKTÁROZÁS

49.

Szárazföldi; csővezetékes szállítás

50.

Vízi szállítás

51.

Légi szállítás

52.

Raktározás és egyéb, szállítást segítő tevékenység

53.

Postai és futárpostai tevékenység

I

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS ÉS VENDÉGLÁTÁS

55.

Szálláshely-szolgáltatás

56.

Vendéglátás

J

INFORMÁCIÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

58.

Kiadói tevékenység

59.

Film-, video- és televízióműsor-gyártás, hangfelvétel és zenei kiadói tevékenységek

60.

Műsorösszeállítás, műsorszolgáltatás

61.

Távközlés

62.

Információ-technológiai szolgáltatás

62.0.

Információ-technológiai szolgáltatás

62.01.

Számítógépes programozás

62.02.

Információtechnológiai szaktanácsadás

62.03.

Számítógép-üzemeltetés

62.09.

Egyéb információ-technológiai és számítógépes szolgáltatások

63.

Információs szolgáltatás

K_X_K642

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK (KIVÉVE: HOLDINGTÁRSASÁGOK TEVÉKENYSÉGEI (NACE Rev.2 642))

64.1 + 64.3 + 64.9

Pénzügyi közvetítés (kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység, kivéve holdingtársaságok tevékenységei)

65.

Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok, kivéve: kötelező társadalombiztosítás

66.

Egyéb pénzügyi tevékenység

L

INGATLANÜGYLETEK

68.

Ingatlanügyletek

68.1.

Ingatlanforgalmazás

68.2.

Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése

68.3.

Ingatlanügynöki, -kezelési szolgáltatás

68.31.

Ingatlanügynökségi tevékenység

68.32.

Ingatlankezelés

M

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

69.

Jogi, számviteli, adószakértői tevékenység

69.1.

Jogi tevékenység

69.2.

Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység

70.

Üzletvezetés; üzletviteli tanácsadás

70.1.

Üzletvezetés

70.2.

Üzletviteli tanácsadás

70.21.

PR, kommunikáció

70.22.

Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás

71.

Építészmérnöki és mérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat és elemzés

71.1.

Építészmérnöki tevékenység és ahhoz kapcsolódó tanácsadás

71.11.

Építészmérnöki tevékenység

71.12.

Mérnöki tevékenység, műszaki tanácsadás

71.2.

Műszaki vizsgálat, elemzés

72.

Tudományos kutatás, fejlesztés

72.1.

Természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés

72.11.

Biotechnológiai kutatás, fejlesztés

72.19.

Egyéb természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés

72.2.

Társadalomtudományi, humán kutatás, fejlesztés

73.

Reklám, piackutatás

73.1.

Hirdetés

73.11.

Reklámügynöki tevékenység

73.12.

Médiareklám

73.2.

Piac- és közvélemény-kutatás

74.

Egyéb szakmai, tudományos és műszaki tevékenység

74.1.

Divat-, formatervezés

74.2.

Fényképészet

74.3.

Fordítás, tolmácsolás

74.9.

Máshova nem sorolt egyéb szakmai, tudományos, műszaki tevékenység

75.

Állat-egészségügyi ellátás

N

ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG

77.

Kölcsönzés, operatív lízing

77.1.

Gépjárműkölcsönzés

77.11.

Személygépjármű kölcsönzése

77.12.

Gépjárműkölcsönzés (3,5 tonna fölött)

77.2.

Személyi használatú, háztartási cikk kölcsönzése

77.21.

Szabadidős-, sporteszköz kölcsönzése

77.22.

Videokazetta, lemez kölcsönzése

77.29.

Egyéb szabadidős-, sporteszköz kölcsönzése

77.3.

Egyéb gép, tárgyi eszköz kölcsönzése

77.31.

Mezőgazdasági gép kölcsönzése

77.32.

Építőipari gép kölcsönzése

77.33.

Irodagép kölcsönzése (beleértve: számítógép)

77.34.

Vízi szállítóeszköz kölcsönzése

77.35.

Légi szállítóeszköz kölcsönzése

77.39.

Máshova nem sorolt gép, tárgyi eszköz kölcsönzése

77.4.

Immateriális javak kölcsönzése, kivéve: szerzői joggal védett alkotások

78.

Munkaerő-piaci szolgáltatás

78.1.

Munkaközvetítés

78.2.

Időszaki munkaerő-közvetítés

78.3.

Egyéb humánerőforrás-szolgáltatás

79.

Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás

79.1.

Utazásközvetítés, utazásszervezés

79.11.

Utazásközvetítés

79.12.

Utazásszervezés

79.9.

Egyéb foglalás

80.

Biztonsági és nyomozói tevékenység

80.1.

Személybiztonsági tevékenység

80.2.

Biztonsági rendszer szolgáltatása

80.3.

Nyomozás

81.

Építményüzemeltetés és zöldterület-kezelés

81.1.

Építmény-üzemeltetés

81.2.

Takarítás

81.21.

Általános épülettakarítás

81.22.

Egyéb épület-, ipari takarítás

81.29.

Egyéb takarítás

81.3.

Zöldterület-kezelés

82.

Adminisztratív, kiegészítő és egyéb üzleti szolgáltatás

82.1.

Adminisztratív, kiegészítő szolgáltatás

82.11.

Összetett adminisztratív szolgáltatás

82.19.

Fénymásolás, egyéb irodai szolgáltatás

82.2.

Telefoninformáció

82.3.

Konferencia, kereskedelmi bemutató szervezése

82.9.

Máshova nem sorolt kiegészítő gazdasági tevékenység

82.91.

Követelésbehajtás

82.92.

Csomagolás

82.99.

Máshova nem sorolt egyéb kiegészítő üzleti szolgáltatás

Speciális aggregátumok

| B_TO_N | Egyéb üzleti tevékenységek (kivéve: NACE Rev.2 642 holdingtársaságok vagyonkezelése) |
| --- | --- |
| B_TO_E | Ipar |
| ICT_M | IKT gyártás (NACE Rev.2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268) |
| G_TO_N_X_K642 | Üzleti szolgáltatások (kivéve: NACE 642 holdingtársaságok vagyonkezelése |
| ICT_T | IKT összesen (NACE Rev.2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268 + 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631) |
| ICT_S | IKT-szolgáltatások (NACE Rev.2: 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631) |
| ICT_W | IKT-nagykereskedelem (NACE Rev.2 465) |

B_TO_N

Egyéb üzleti tevékenységek (kivéve: NACE Rev.2 642 holdingtársaságok vagyonkezelése)

B_TO_E

Ipar

ICT_M

IKT gyártás (NACE Rev.2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268)

G_TO_N_X_K642

Üzleti szolgáltatások (kivéve: NACE 642 holdingtársaságok vagyonkezelése

ICT_T

IKT összesen (NACE Rev.2: 261 + 262 + 263 + 264 + 268 + 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631)

ICT_S

IKT-szolgáltatások (NACE Rev.2: 951 + 465 + 582 + 61 + 62 + 631)

ICT_W

IKT-nagykereskedelem (NACE Rev.2 465)

Jogi forma szerinti bontás szintje

| 1. | Korlátlan személyes felelősségű magánvállalkozás |
| --- | --- |

1.

Korlátlan személyes felelősségű magánvállalkozás

| 2. | Tőzsdén jegyzett magán vagy állami részvénytársaságok a részvénytulajdonosok korlátolt felelősségével |
| --- | --- |

2.

Tőzsdén jegyzett magán vagy állami részvénytársaságok a részvénytulajdonosok korlátolt felelősségével

| 3. | Személyes tulajdonú, korlátolt és korlátlan felelősségű partnerségek. Ideértve más szintű formákat is, pl. szövetkezeteket, szövetségeket stb. |
| --- | --- |

3.

Személyes tulajdonú, korlátolt és korlátlan felelősségű partnerségek. Ideértve más szintű formákat is, pl. szövetkezeteket, szövetségeket stb.

| 4. | Valamennyi fent említett jogi forma |
| --- | --- |

4.

Valamennyi fent említett jogi forma

Az e sorban foglalt adatokat, a 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 mutatókhoz kapcsolódó adatok mellett, a referenciaév végét követő 20 hónapon belül továbbítani kell.

Az ezen adatsorban foglalt, a 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 mutatókhoz kapcsolódó adatokat a referenciaév végét követő 32 hónapon belül kell továbbítani.

A 295/2008/EK rendelet IX. melléklete 5. szakaszának 1. és 2. pontjában felsorolt éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban

| Adatsor megnevezése | Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban |
| --- | --- |
| Első referenciaév | 2012
  2013 a 11 04 1, 16 04 1 és a 16 05 1 mutató esetében
  2014 a 11 04 2, 16 04 2 és a 16 05 2 mutató esetében
  2015 a 11 04 3, 16 04 3 és a 16 05 3 mutató esetében
  2016 a 11 04 4, 16 04 4 és a 16 05 4 mutató esetében
  2017 a 11 04 5, 16 04 5 és a 16 05 5 mutató esetében |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2 B – N nemzetgazdasági ágak |
| Mutatók | 11 01 0 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma |
| 11 02 0 | A t során az első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma |
| 11 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 1 | A t – 1 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 2 | A t – 2 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 3 | A t – 3 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 4 | A t – 4 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 11 04 5 | A t – 5 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 16 01 0 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetekben a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 01 1 | A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma |
| 16 02 0 | A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 02 1 | A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma |
| 16 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 03 1 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma |
| 16 04 1 | A t – 1 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 2 | A t – 2 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 3 | A t – 3 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 4 | A t – 4 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 04 5 | A t – 5 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 1 | A t – 1 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 1 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 2 | A t – 2 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 2 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 3 | A t – 3 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 3 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 4 | A t – 4 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 4 során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 05 5 | A t – 5 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 5 során foglalkoztatott személyek száma |

Adatsor megnevezése

Éves demográfiai statisztikák a legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban

Első referenciaév

2012

2013 a 11 04 1, 16 04 1 és a 16 05 1 mutató esetében

2014 a 11 04 2, 16 04 2 és a 16 05 2 mutató esetében

2015 a 11 04 3, 16 04 3 és a 16 05 3 mutató esetében

2016 a 11 04 4, 16 04 4 és a 16 05 4 mutató esetében

2017 a 11 04 5, 16 04 5 és a 16 05 5 mutató esetében

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2 B – N nemzetgazdasági ágak

Mutatók

11 01 0

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

11 02 0

A t során az első alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek száma

11 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 1

A t – 1 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 2

A t – 2 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 3

A t – 3 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 4

A t – 4 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

11 04 5

A t – 5 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek száma

16 01 0

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetekben a t során foglalkoztatott személyek száma

16 01 1

A t során legalább egy alkalmazottal rendelkező, működő gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma

16 02 0

A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 02 1

A t során az első alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során szereplő alkalmazottak száma

16 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 03 1

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma

16 04 1

A t – 1 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 2

A t – 2 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 3

A t – 3 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 4

A t – 4 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 04 5

A t – 5 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 05 1

A t – 1 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 1 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 2

A t – 2 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 2 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 3

A t – 3 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 3 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 4

A t – 4 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 4 során foglalkoztatott személyek száma

16 05 5

A t – 5 során első alkalmazottal rendelkező és a t során legalább egy alkalmazottal rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t – 5 során foglalkoztatott személyek száma

A tevékenységek szerinti bontás szintje

Lásd: 9E adatsor

Létszám szerinti bontás szintje

Alkalmazottak száma: 1 – 4, 5 – 9, 10 vagy több, összesen

Az ezen adatsorban foglalt adatokat, a 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 mutatókhoz kapcsolódó adatok mellett, a referenciaév végét követő 20 hónapon belül kell továbbítani.

Az ezen adatsorban foglalt, a 11 03 0, 16 03 0, 16 03 1 mutatókhoz kapcsolódó adatokat a referenciaév végét követő 32 hónapon belül kell továbbítani.

A 295/2008/EK rendelet IX. melléklete 5. szakaszának 1. és 2. pontjában felsorolt éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban

| Adatsor megnevezése | Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban |
| --- | --- |
| Első referenciaév | 2012 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2 B–N nemzetgazdasági ágak |
| Mutatók | 11 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 16 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 03 1 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma |

Adatsor megnevezése

Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, jogi forma szerinti bontásban

Első referenciaév

2012

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2 B–N nemzetgazdasági ágak

Mutatók

11 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma

16 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 03 1

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma

A tevékenységek szerinti bontás szintje

Lásd: 9E adatsor

Jogi forma szerinti bontás szintje

| 1. | Korlátlan személyes felelősségű magánvállalkozás |
| --- | --- |

1.

Korlátlan személyes felelősségű magánvállalkozás

| 2. | Tőzsdén jegyzett magán vagy állami részvénytársaságok a részvénytulajdonosok korlátolt felelősségével |
| --- | --- |

2.

Tőzsdén jegyzett magán vagy állami részvénytársaságok a részvénytulajdonosok korlátolt felelősségével

| 3. | Személyes tulajdonú, a korlátolt és korlátlan felelősségű partnerségek. Ideértve más szintű formákat is, pl. szövetkezeteket, szövetségeket stb. |
| --- | --- |

3.

Személyes tulajdonú, a korlátolt és korlátlan felelősségű partnerségek. Ideértve más szintű formákat is, pl. szövetkezeteket, szövetségeket stb.

| 4. | Valamennyi fent említett jogi forma |
| --- | --- |

4.

Valamennyi fent említett jogi forma

Az ezen adatsorban foglalt adatokat a referencia-időszak végét követő 20 hónapon belül kell továbbítani.

A 295/2008/EK rendelet IX. melléklete 5. szakaszának 1. és 2. pontjában felsorolt éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban

| Adatsor megnevezése | Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban |
| --- | --- |
| Első referenciaév | 2012 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2 B – N nemzetgazdasági ágak |
| Mutatók | 11 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma |
| 16 03 0 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma |
| 16 03 1 | A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma |

Adatsor megnevezése

Éves előzetes eredmények a legalább egy alkalmazottal rendelkező megszűnő vállalkozások vonatkozásában, alkalmazotti létszám szerinti bontásban

Első referenciaév

2012

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2 B – N nemzetgazdasági ágak

Mutatók

11 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek száma

16 03 0

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában szereplő, a t során foglalkoztatott személyek száma

16 03 1

A t során alkalmazottal már nem rendelkező gazdasági szervezetek számában a t során alkalmazottak száma

A tevékenységek szerinti bontás szintje

Lásd: 9E adatsor

Létszám szerinti bontás szintje

Alkalmazottak száma: 1 – 4, 5 – 9, 10 vagy több, összesen

Az ezen adatsorban foglalt adatokat a referencia-időszak végét követő 20 hónapon belül kell továbbítani.

A 295/2008/EK rendelet I. melléklete 5. szakaszának 1. és 2. pontjában felsorolt, a foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves statisztika

| Adatsor megnevezése | A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves statisztika |
| --- | --- |
| Első referenciaév | 2012 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2. B–N nemzetgazdasági ág és S95 ágazat |
| Mutatók | 11 96 0 | A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma |
| 16 96 1 | A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekben alkalmazottak száma |

Adatsor megnevezése

A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves statisztika

Első referenciaév

2012

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2. B–N nemzetgazdasági ág és S95 ágazat

Mutatók

11 96 0

A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma

16 96 1

A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekben alkalmazottak száma

A tevékenységek szerinti bontás szintje

NACE Rev.2 3 számjegyű szint (alágazatok)

NACE Rev.2 2 számjegyű szint (ágazatok)

NACE Rev.2 1 számjegyű szint (nemzetgazdasági ágak)

Speciális aggregátumok

B-N, plusz S95 (Üzleti szolgáltatások)

Az ezen adatsorban foglalt, a foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó adatokat a referenciaév végét követő 18 hónapon belül kell továbbítani.

| Adatsor megnevezése | A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves előzetes statisztika |
| --- | --- |
| Első referenciaév | 2013 |
| Gyakoriság | Éves |
| Tevékenységi kör | NACE Rev.2. B–N nemzetgazdasági ág és S95 ágazat |
| Mutatók | 11 96 0 | A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma |
| 16 96 1 | A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekben alkalmazottak száma |

Adatsor megnevezése

A foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó éves előzetes statisztika

Első referenciaév

2013

Gyakoriság

Éves

Tevékenységi kör

NACE Rev.2. B–N nemzetgazdasági ág és S95 ágazat

Mutatók

11 96 0

A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetek száma

16 96 1

A t során foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekben alkalmazottak száma

A tevékenységek szerinti bontás szintje

Lásd: 9M adatsor

Az ezen adatsorban foglalt, a foglalkoztatásban mérve gyorsan növekvő gazdasági szervezetekre vonatkozó adatokat a referenciaév végét követő 12 hónapon belül kell továbbítani.”

---

III. MELLÉKLET

A 275/2010/EU rendelet mellékletének II. szakasza a következőképpen módosul:

„II. SZAKASZ

Határidők

A Bizottság (Eurostat) 2011-től kezdődően minden évben január végéig a tagállamok rendelkezésére bocsátja a t–3. referenciaévre vonatkozó minőségi jelentéseket, amelyek az európai statisztikai rendszer szerinti minőségi jelentés standardjának szerkezetével összhangban mennyiségi mutatókkal és a Bizottság (Eurostat) számára az I., II., III., IV., VIII. és IX. mellékletek vonatkozásában hozzáférhető egyéb információkkal részben már ki vannak töltve. E mellékletek vonatkozásában a tagállamok minden év március 31-éig benyújtják a Bizottsághoz (Eurostat) kitöltött minőségi jelentéseiket.

A Bizottság (Eurostat) 2021-től kezdődően tízévente január végéig a tagállamok rendelkezésére bocsátja a t–3. referenciaévre vonatkozó minőségi jelentéseket, amelyek az európai statisztikai rendszer szerinti minőségi jelentés standardjának szerkezetével összhangban mennyiségi mutatókkal és a Bizottság (Eurostat) számára az V., VI. és VII. mellékletek vonatkozásában hozzáférhető egyéb információkkal részben már ki vannak töltve. E mellékletek vonatkozásában a tagállamok 2021-től kezdődően tízévente az adott év március 31-éig benyújtják a Bizottsághoz (Eurostat) a kitöltött minőségi jelentéseket.”

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/32

---

A BIZOTTSÁG 447/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. május 2.)

az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának egyedi szabályairól

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | A 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) megállapítja a támogatás végrehajtásának szabályait és eljárásait, melyek mind a kilenc külső fellépési eszköz esetében megegyeznek. A konkrét helyzetek esetében további egyedi szabályok megállapítására van szükség, különösen a közvetett irányítás, a „regionális és területi együttműködés” szakpolitika keretén belül finanszírozott határokon átnyúló együttműködési programok, valamint a „mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitika keretén belül finanszírozott vidékfejlesztési programok tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) megállapítja a támogatás végrehajtásának szabályait és eljárásait, melyek mind a kilenc külső fellépési eszköz esetében megegyeznek. A konkrét helyzetek esetében további egyedi szabályok megállapítására van szükség, különösen a közvetett irányítás, a „regionális és területi együttműködés” szakpolitika keretén belül finanszírozott határokon átnyúló együttműködési programok, valamint a „mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitika keretén belül finanszírozott vidékfejlesztési programok tekintetében.

| (2) | Annak biztosításához, hogy az előcsatlakozási támogatást a 231/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt összes kedvezményezett esetében (a továbbiakban: IPA II kedvezményezettek) ugyanúgy hajtsák végre, valamint tiszteletben tartva a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit, a Bizottságnak és az IPA II kedvezményezetteknek keretmegállapodások és ágazatspecifikus megállapodások révén meg kell határozniuk az e rendelet alapján folytatott együttműködésükre vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

(2)

Annak biztosításához, hogy az előcsatlakozási támogatást a 231/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt összes kedvezményezett esetében (a továbbiakban: IPA II kedvezményezettek) ugyanúgy hajtsák végre, valamint tiszteletben tartva a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit, a Bizottságnak és az IPA II kedvezményezetteknek keretmegállapodások és ágazatspecifikus megállapodások révén meg kell határozniuk az e rendelet alapján folytatott együttműködésükre vonatkozó elveket.

| (3) | A Bizottságnak támogatnia kell az IPA II kedvezményezettek kapacitásuk fejlesztésére irányuló azon erőfeszítéseit, hogy az uniós jogszabályokban előírt elvekkel és szabályokkal összhangban tudják kezelni az uniós forrásokat. E célból és adott esetben a Bizottságnak költségvetés-végrehajtási feladatokkal kell megbíznia az IPA II kedvezményezetteket. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak támogatnia kell az IPA II kedvezményezettek kapacitásuk fejlesztésére irányuló azon erőfeszítéseit, hogy az uniós jogszabályokban előírt elvekkel és szabályokkal összhangban tudják kezelni az uniós forrásokat. E célból és adott esetben a Bizottságnak költségvetés-végrehajtási feladatokkal kell megbíznia az IPA II kedvezményezetteket.

| (4) | Az IPA II támogatás programozásának és végrehajtásának felelőssége elsősorban az IPA II kedvezményezetteket terheli; ezért létre kell hozniuk a szükséges struktúrákat és hatóságokat, valamint kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, hogy az költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízza meg őket. |
| --- | --- |

(4)

Az IPA II támogatás programozásának és végrehajtásának felelőssége elsősorban az IPA II kedvezményezetteket terheli; ezért létre kell hozniuk a szükséges struktúrákat és hatóságokat, valamint kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, hogy az költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízza meg őket.

| (5) | Ennek érdekében egyedi szabályokat kell meghatározni az IPA II kedvezményezettek költségvetés-végrehajtási feladatokkal történő megbízására vonatkozóan, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3), valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (4) összhangban. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében egyedi szabályokat kell meghatározni az IPA II kedvezményezettek költségvetés-végrehajtási feladatokkal történő megbízására vonatkozóan, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3), valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (4) összhangban.

| (6) | Az államháztartás igazgatása megfelelő minőségének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a csatlakozó országok megfeleljenek bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az államháztartás igazgatása megfelelő minőségének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a csatlakozó országok megfeleljenek bizonyos feltételeknek.

| (7) | Egyedi szabályokat kell meghatározni a pénzügyi korrekciók, valamint az uniós támogatás közvetett irányítás keretében történő végrehajtása során az IPA II kedvezményezettek tekintetében alkalmazandó eljárás megállapítására. |
| --- | --- |

(7)

Egyedi szabályokat kell meghatározni a pénzügyi korrekciók, valamint az uniós támogatás közvetett irányítás keretében történő végrehajtása során az IPA II kedvezményezettek tekintetében alkalmazandó eljárás megállapítására.

| (8) | A 231/2014/EU rendelet alapján rendelkezésre bocsátott előcsatlakozási pénzügyi támogatás (a továbbiakban: IPA II támogatás) hatékony, eredményes, koherens és koordinált végrehajtásának biztosítása érdekében a 236/2014/EU rendeletet a monitoring és értékelés részletes szabályaival kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(8)

A 231/2014/EU rendelet alapján rendelkezésre bocsátott előcsatlakozási pénzügyi támogatás (a továbbiakban: IPA II támogatás) hatékony, eredményes, koherens és koordinált végrehajtásának biztosítása érdekében a 236/2014/EU rendeletet a monitoring és értékelés részletes szabályaival kell kiegészíteni.

| (9) | A jelentéstétellel kapcsolatban egyedi szabályokra van szükség az IPA II kedvezményezettekkel szembeni jelentéstételi követelmények további részletezése végett. |
| --- | --- |

(9)

A jelentéstétellel kapcsolatban egyedi szabályokra van szükség az IPA II kedvezményezettekkel szembeni jelentéstételi követelmények további részletezése végett.

| (10) | Egyedi szabályokat kell meghatározni az IPA II támogatás átláthatóságát és láthatóságát illetően, a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5), a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek való hatékony megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Egyedi szabályokat kell meghatározni az IPA II támogatás átláthatóságát és láthatóságát illetően, a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5), a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek való hatékony megfelelés érdekében.

| (11) | Az IPA II támogatást többek között az IPA II kedvezményezettek közötti, valamint az IPA II kedvezményezettek és a tagállamok, illetve a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok közötti határokon átnyúló együttműködés előmozdításához kell felhasználni. A közreműködők szerepeit és felelősségeit az eltérő körülmények figyelembevételével kell meghatározni, különösen az IPA II kedvezményezettek és a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködés tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

Az IPA II támogatást többek között az IPA II kedvezményezettek közötti, valamint az IPA II kedvezményezettek és a tagállamok, illetve a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok közötti határokon átnyúló együttműködés előmozdításához kell felhasználni. A közreműködők szerepeit és felelősségeit az eltérő körülmények figyelembevételével kell meghatározni, különösen az IPA II kedvezményezettek és a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködés tekintetében.

| (12) | A „mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitika keretén belüli vidékfejlesztési programok révén nyújtott IPA II támogatásnak elő kell mozdítania a közös agrárpolitikával kapcsolatos vívmányokhoz való fokozatos közelítést. Egyedi szabályokra van szükség az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott műveletekhez hasonló műveleteknek az azonos jellegű feladatkörökkel megbízott tagállami struktúrákhoz hasonló irányítási és kontrollrendszerek révén történő finanszírozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

A „mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitika keretén belüli vidékfejlesztési programok révén nyújtott IPA II támogatásnak elő kell mozdítania a közös agrárpolitikával kapcsolatos vívmányokhoz való fokozatos közelítést. Egyedi szabályokra van szükség az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott műveletekhez hasonló műveleteknek az azonos jellegű feladatkörökkel megbízott tagállami struktúrákhoz hasonló irányítási és kontrollrendszerek révén történő finanszírozására vonatkozóan.

| (13) | Az IPA II 2014 programok időbeni programozása és végrehajtása érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(13)

Az IPA II 2014 programok időbeni programozása és végrehajtása érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon kell hatályba lépnie.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az IPA II bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az IPA II bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

TÁRGY ÉS AZ IPA-TÁMOGATÁS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS KERETE

I. FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

E rendelet egyedi szabályokat állapít meg, melyek megteremtik a 231/2014/EU rendelet végrehajtásának egységes feltételeit, valamint a 236/2014/EU rendelet végrehajtásának részletes szabályait az IPA II támogatásra vonatkozó végrehajtási módszerek, pénzügyi irányítás, monitoring, értékelés és jelentéstétel, átláthatóság és láthatóság tekintetében, továbbá egyedi szabályokat állapít meg a „regionális és területi együttműködés” szakpolitika keretén belüli határokon átnyúló együttműködésre, valamint a „mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitika keretén belüli vidékfejlesztési programok révén nyújtott támogatásra vonatkozóan.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „IPA II kedvezményezett”: a 231/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezettek valamelyike; |
| --- | --- |

a)

„IPA II kedvezményezett”: a 231/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezettek valamelyike;

| b) | „program”: a 236/2014/EU rendelet 2. és 3. cikkében megállapított cselekvési programok, egyedi intézkedések, különleges intézkedések vagy kísérő intézkedések; |
| --- | --- |

b)

„program”: a 236/2014/EU rendelet 2. és 3. cikkében megállapított cselekvési programok, egyedi intézkedések, különleges intézkedések vagy kísérő intézkedések;

| c) | „keretmegállapodás”: a Bizottság és az IPA II kedvezményezett között kötött, az IPA II valamennyi szakpolitikai területére alkalmazandó megállapodás, amely megállapítja az IPA II kedvezményezett és a Bizottság e rendelet alapján folytatott pénzügyi együttműködésének elveit; |
| --- | --- |

c)

„keretmegállapodás”: a Bizottság és az IPA II kedvezményezett között kötött, az IPA II valamennyi szakpolitikai területére alkalmazandó megállapodás, amely megállapítja az IPA II kedvezményezett és a Bizottság e rendelet alapján folytatott pénzügyi együttműködésének elveit;

| d) | „ágazati megállapodás”: a Bizottság és az IPA II kedvezményezett között létrejött, az IPA II adott szakpolitikai területére vagy programjára vonatkozó megállapodás, amely azon betartandó szabályokat és eljárásokat állapítja meg, amelyek nem szerepelnek a keretmegállapodásban vagy a finanszírozási megállapodásokban; |
| --- | --- |

d)

„ágazati megállapodás”: a Bizottság és az IPA II kedvezményezett között létrejött, az IPA II adott szakpolitikai területére vagy programjára vonatkozó megállapodás, amely azon betartandó szabályokat és eljárásokat állapítja meg, amelyek nem szerepelnek a keretmegállapodásban vagy a finanszírozási megállapodásokban;

| e) | „szakpolitikai terület(ek)”: az IPA II támogatás révén finanszírozott fellépések által felölelt fő együttműködési területek, a 231/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint; |
| --- | --- |

e)

„szakpolitikai terület(ek)”: az IPA II támogatás révén finanszírozott fellépések által felölelt fő együttműködési területek, a 231/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint;

| f) | „hatóságok”: valamely IPA II kedvezményezett vagy valamely tagállam nemzeti, regionális vagy helyi szintű közigazgatási intézményei vagy szervei; |
| --- | --- |

f)

„hatóságok”: valamely IPA II kedvezményezett vagy valamely tagállam nemzeti, regionális vagy helyi szintű közigazgatási intézményei vagy szervei;

| g) | „nagyprojekt”: építési beruházások, tevékenységek vagy szolgáltatások sorából álló projekt, amely önmagában egy olyan kifejezett gazdasági vagy technikai jellegű feladatot lát el, amelynek egyértelműen meghatározott céljai vannak, és teljes költsége meghaladja a keretmegállapodásban rögzített összeget; |
| --- | --- |

g)

„nagyprojekt”: építési beruházások, tevékenységek vagy szolgáltatások sorából álló projekt, amely önmagában egy olyan kifejezett gazdasági vagy technikai jellegű feladatot lát el, amelynek egyértelműen meghatározott céljai vannak, és teljes költsége meghaladja a keretmegállapodásban rögzített összeget;

| h) | „részt vevő országok”: maguk az IPA II kedvezményezettek, vagy az IPA II kedvezményezettek a tagállammal/tagállamokkal vagy az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országokkal együtt, akik részt vesznek a részt vevő országok által közösen kidolgozott többéves határokon átnyúló együttműködési programban; |
| --- | --- |

h)

„részt vevő országok”: maguk az IPA II kedvezményezettek, vagy az IPA II kedvezményezettek a tagállammal/tagállamokkal vagy az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országokkal együtt, akik részt vesznek a részt vevő országok által közösen kidolgozott többéves határokon átnyúló együttműködési programban;

| i) | „finanszírozási megállapodás”: a Bizottság és az IPA II kedvezményezett között létrejött, e rendelet hatálya alá tartozó valamely fellépés uniós pénzügyi támogatás révén történő végrehajtására vonatkozó éves vagy többéves megállapodás. |
| --- | --- |

i)

„finanszírozási megállapodás”: a Bizottság és az IPA II kedvezményezett között létrejött, e rendelet hatálya alá tartozó valamely fellépés uniós pénzügyi támogatás révén történő végrehajtására vonatkozó éves vagy többéves megállapodás.

II. FEJEZET

Az IPA II támogatás végrehajtásának általános kerete

3. cikk

Az uniós finanszírozás elvei

(1)   Az IPA II támogatás az IPA II kedvezményezettek reformtörekvései végrehajtását támogatja, a 231/2014/EU rendelet 1. cikkében említetteknek megfelelően. Konkrét programokhoz és önálló fellépésekhez mind az IPA II kedvezményezett, mind az Unió pénzügyi hozzájárulására szükség lehet.

(2)   A 231/2014/EU rendelet alapján finanszírozott kiadási tétel az Unió költségvetéséből semmilyen más finanszírozásban nem részesülhet.

4. cikk

A felelősségvállalás elve

(1)   Az IPA II támogatás programozásáért és végrehajtásáért elsősorban az IPA II kedvezményezett felelős.

(2)   Az IPA II kedvezményezett nemzeti IPA-koordinátort jelöl ki, aki a Bizottság fő partnere az alábbiak átfogó folyamata tekintetében: az IPA II támogatás stratégiai tervezése, programozásának koordinációja, végrehajtásának nyomon követése, értékelése, valamint az azzal kapcsolatos jelentéstétel.

A nemzeti IPA-koordinátor:

| a) | koordinációt biztosít az IPA II kedvezményezett közigazgatásán belül, illetve egyéb donorokkal, valamint szoros kapcsolatot teremt az IPA II támogatás felhasználása és az általánosságban vett csatlakozási folyamat között; |
| --- | --- |

a)

koordinációt biztosít az IPA II kedvezményezett közigazgatásán belül, illetve egyéb donorokkal, valamint szoros kapcsolatot teremt az IPA II támogatás felhasználása és az általánosságban vett csatlakozási folyamat között;

| b) | koordinálja az IPA II kedvezményezettek vonatkozó területi együttműködési programokban, különösen a 27. cikk a)–c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programokban, és adott esetben az 1299/2013/EU rendelet értelmében létrehozott és végrehajtott transznacionális vagy interregionális együttműködési programokban való részvételét. A nemzeti IPA-koordinátor adott esetben valamely területi együttműködési koordinátorra vagy lebonyolító szervezetre ruházhatja át e koordinációs feladatot; |
| --- | --- |

b)

koordinálja az IPA II kedvezményezettek vonatkozó területi együttműködési programokban, különösen a 27. cikk a)–c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programokban, és adott esetben az 1299/2013/EU rendelet értelmében létrehozott és végrehajtott transznacionális vagy interregionális együttműködési programokban való részvételét. A nemzeti IPA-koordinátor adott esetben valamely területi együttműködési koordinátorra vagy lebonyolító szervezetre ruházhatja át e koordinációs feladatot;

| c) | biztosítja, hogy az IPA II kedvezményezettek által javasolt fellépésekben vagy programokban megállapított célkitűzések összhangban álljanak az országstratégiai dokumentumokban rögzített célkitűzésekkel, valamint kellően figyelembe vegyék a vonatkozó makro-regionális és a tengeri medencével kapcsolatos stratégiákat; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy az IPA II kedvezményezettek által javasolt fellépésekben vagy programokban megállapított célkitűzések összhangban álljanak az országstratégiai dokumentumokban rögzített célkitűzésekkel, valamint kellően figyelembe vegyék a vonatkozó makro-regionális és a tengeri medencével kapcsolatos stratégiákat;

| d) | gondoskodik arról, hogy az IPA II kedvezményezett közigazgatása a kapcsolódó programok végrehajtásának megkönnyítése érdekében minden szükséges lépést megtegyen. |
| --- | --- |

d)

gondoskodik arról, hogy az IPA II kedvezményezett közigazgatása a kapcsolódó programok végrehajtásának megkönnyítése érdekében minden szükséges lépést megtegyen.

Az IPA-koordinátor az IPA II kedvezményezett kormányának vagy állami közigazgatásának megfelelő felhatalmazással rendelkező magas rangú képviselője.

(3)   Annak érdekében, hogy megerősített alapokra helyezzék az előcsatlakozási támogatás és a nemzeti alapok igazgatását, a Bizottság és az IPA II kedvezményezett párbeszédet folytat az államháztartás igazgatásáról. E tekintetben a Bizottság felméri, hogy az IPA II kedvezményezett közigazgatása milyen mértékben felel meg a nyílt és szervezett államháztartási irányítási rendszer elveinek. Amennyiben a közigazgatás csak részben felel meg a fenti követelményeknek, az IPA II kedvezményezett és az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megállapodnak a feltárt hiányosságok orvoslásához szükséges intézkedésekről.

5. cikk

Keretmegállapodások és ágazati megállapodások

(1)   A Bizottság és az IPA II kedvezményezett keretmegállapodást köt az IPA II támogatás irányítására, kontrolljára, felügyeletére, monitoringjára, értékelésére, az azzal kapcsolatos jelentéstételre és ellenőrzésre vonatkozó egyedi rendelkezések megállapításáról, amellyel kötelezi az IPA II kedvezményezettet arra, hogy az uniós szabályozás vonatkozó követelményeit saját jogrendjébe átültesse. A keretmegállapodást ágazati megállapodásokkal lehet kiegészíteni, amelyek egyedi rendelkezéseket határoznak meg az IPA II támogatás adott szakpolitikai területeken vagy programokban való irányítására és végrehajtására vonatkozóan.

(2)   IPA II támogatás csak azt követően nyújtható az IPA II kedvezményezettnek, hogy az (1) bekezdésben említett keretmegállapodás hatályba lépett. Amennyiben ágazati megállapodások megkötésére kerül sor, az érintett szakpolitikai terület vagy program keretében nyújtott IPA II támogatás csak azt követően nyújtható, hogy mind a keretmegállapodás, mind az alkalmazandó ágazati megállapodás hatályba lépett.

(3)   A keretmegállapodás a 6. cikkben említett valamennyi finanszírozási megállapodásra alkalmazandó. Az ágazati megállapodások adott esetben az ágazati megállapodásban felölelt szakpolitikai területtel vagy programmal kapcsolatban kötött valamennyi finanszírozási megállapodásra alkalmazandók.

(4)   A keretmegállapodás és adott esetben az ágazati megállapodások részletes rendelkezéseket határoznak meg különösen az alábbiak tekintetében:

| a) | az IPA II támogatás irányításához, kontrolljához, felügyeletéhez, monitoringjához, értékeléséhez, az azzal kapcsolatos jelentéstételhez és ellenőrzéshez szükséges struktúrák és hatóságok, valamint ezek feladatkörei és felelősségei; |
| --- | --- |

a)

az IPA II támogatás irányításához, kontrolljához, felügyeletéhez, monitoringjához, értékeléséhez, az azzal kapcsolatos jelentéstételhez és ellenőrzéshez szükséges struktúrák és hatóságok, valamint ezek feladatkörei és felelősségei;

| b) | feltételek és kontrollkövetelmények az alábbiakra vonatkozóan:






  i. | a szükséges struktúrák és hatóságok IPA II kedvezményezett általi létrehozása annak érdekében, hogy utóbbit az IPA II támogatás költségvetés-végrehajtási feladataival bízhassák meg; |
| --- | --- | --- |

b)

feltételek és kontrollkövetelmények az alábbiakra vonatkozóan:

i.

a szükséges struktúrák és hatóságok IPA II kedvezményezett általi létrehozása annak érdekében, hogy utóbbit az IPA II támogatás költségvetés-végrehajtási feladataival bízhassák meg;

| ii. | az IPA II kedvezményezettre bízott költségvetés-végrehajtási feladatok monitoringja, felfüggesztése vagy megszüntetése; |
| --- | --- |

ii.

az IPA II kedvezményezettre bízott költségvetés-végrehajtási feladatok monitoringja, felfüggesztése vagy megszüntetése;

| c) | az IPA II támogatás programozása és végrehajtása és különösen a támogatási intenzitással, az uniós hozzájárulás arányával és a támogathatósággal kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

az IPA II támogatás programozása és végrehajtása és különösen a támogatási intenzitással, az uniós hozzájárulás arányával és a támogathatósággal kapcsolatos rendelkezések;

| d) | közbeszerzési, támogatási és egyéb odaítélési eljárások, a 236/2014/EU rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével, valamint 8. és 10. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

d)

közbeszerzési, támogatási és egyéb odaítélési eljárások, a 236/2014/EU rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével, valamint 8. és 10. cikkével összhangban;

| e) | az adókra, vámokra és egyéb adóterhekre vonatkozó szabályok, a 236/2014/EU rendelet 5. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

e)

az adókra, vámokra és egyéb adóterhekre vonatkozó szabályok, a 236/2014/EU rendelet 5. cikkével összhangban;

| f) | a kifizetésekre vonatkozó követelmények, az elszámolások megvizsgálása és elfogadása, pénzügyi korrekciós eljárások, valamint a fel nem használt összegek visszavonása; |
| --- | --- |

f)

a kifizetésekre vonatkozó követelmények, az elszámolások megvizsgálása és elfogadása, pénzügyi korrekciós eljárások, valamint a fel nem használt összegek visszavonása;

| g) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a 236/2014/EU rendelet 7. cikkében előírtak szerint, valamint a csalás és egyéb szabálytalanságok jelentésére vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

g)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a 236/2014/EU rendelet 7. cikkében előírtak szerint, valamint a csalás és egyéb szabálytalanságok jelentésére vonatkozó rendelkezések;

| h) | átláthatósági, láthatósági, tájékoztatási és nyilvánossági követelmények. |
| --- | --- |

h)

átláthatósági, láthatósági, tájékoztatási és nyilvánossági követelmények.

6. cikk

Finanszírozási határozatok és finanszírozási megállapodások

(1)   A Bizottság programokat elfogadó határozatai – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 84. cikke (3) bekezdésével és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 94. cikkével összhangban – megfelelnek a finanszírozási határozatnak minősüléshez szükséges követelményeknek.

(2)   Amennyiben az ilyen határozatok a 231/2014/EU rendelet 3. cikkének a)–c) pontjában említett szakpolitikai területek vonatkozásában megosztott kötelezettségvállalásokkal fogadnak el többéves cselekvési programokat, a programoknak adott esetben tartalmazniuk kell a nagyprojektek indikatív listáját. A Bizottság határozatot fogad el a kiválasztott nagyprojekthez nyújtandó pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról.

(3)   A finanszírozási megállapodások tartalmazzák többek között az IPA II támogatás irányítási feltételeit, ideértve az alkalmazandó végrehajtási módszereket, a támogatási intenzitásokat, a végrehajtási határidőket, valamint a költségek támogathatóságára vonatkozó szabályokat. Azon programok esetében, amelyeket az IPA II kedvezményezett közvetett irányítás révén hajt végre, a finanszírozási megállapodás magában foglalja az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkében előírt rendelkezéseket.

(4)   A VI. cím II. fejezetében említett határokon átnyúló együttműködési programokra vonatkozó finanszírozási megállapodásokat az adott program irányító hatóságát befogadó tagállam is aláírhatja. A VI. cím III. fejezetében említettek szerint, egy adott program összes részt vevő országa egyetlen finanszírozási megállapodást is aláírhat határokon átnyúló együttműködési programokra.

II. CÍM

KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS AZ IPA II KEDVEZMÉNYEZETTEK ÁLTAL

I. FEJEZET

Irányítási és kontrollrendszerek

7. cikk

Struktúrák és hatóságok

(1)   Az IPA II kedvezményezett létrehozza az IPA II támogatás irányításához, kontrolljához, felügyeletéhez, monitoringjához, értékeléséhez, az azzal kapcsolatos jelentéstételéhez és belső ellenőrzéséhez szükséges alábbi struktúrákat és hatóságokat:

| a) | nemzeti IPA-koordinátor; |
| --- | --- |

a)

nemzeti IPA-koordinátor;

| b) | nemzeti programengedélyező; |
| --- | --- |

b)

nemzeti programengedélyező;

| c) | lebonyolító szervezetek. |
| --- | --- |

c)

lebonyolító szervezetek.

(2)   A nemzeti programengedélyező irányítási struktúrát hoz létre, amely a nemzeti alapból és a nemzeti programengedélyezőt támogató hivatalból áll.

(3)   Az IPA II kedvezményezett ellenőrző hatóságot biztosít.

(4)   Az IPA II kedvezményezett biztosítja, hogy a feladatköröket megfelelően elkülönítsék az (1)–(3) bekezdésben említett struktúrák és hatóságok között, illetve azokon belül.

8. cikk

A nemzeti IPA-koordinátor feladatai és felelősségei

A nemzeti IPA-koordinátor a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatai mellett intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a költségvetés-végrehajtási feladatokkal kiegészülő fellépésekben vagy programokban megállapított célkitűzéseket az IPA II támogatás végrehajtása során kellőképpen figyelembe vegyék.

9. cikk

A nemzeti programengedélyező feladatai és felelősségei

(1)   A nemzeti programengedélyező általános felelősséget visel az IPA II támogatás IPA II kedvezményezett általi pénzügyi irányításáért, valamint a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításáért.

(2)   A nemzeti programengedélyező az IPA II kedvezményezett kormányának vagy állami közigazgatásának megfelelő felhatalmazással rendelkező magas rangú képviselője.

(3)   A nemzeti programengedélyező különösen az alábbiakért felelős:

| a) | az IPA II számlák és pénzügyi műveletek irányítása; |
| --- | --- |

a)

az IPA II számlák és pénzügyi műveletek irányítása;

| b) | az IPA II támogatás végrehajtását szolgáló belső kontrollrendszerek hatékony működése; |
| --- | --- |

b)

az IPA II támogatás végrehajtását szolgáló belső kontrollrendszerek hatékony működése;

| c) | eredményes és arányos csalásellenes intézkedések bevezetése, az azonosított kockázatok figyelembevételével; |
| --- | --- |

c)

eredményes és arányos csalásellenes intézkedések bevezetése, az azonosított kockázatok figyelembevételével;

| d) | a 14. cikkben előírt folyamat megindítása. |
| --- | --- |

d)

a 14. cikkben előírt folyamat megindítása.

(4)   A nemzeti programengedélyező nyomon követi a 12. cikkben említett ellenőrző hatóság jelentéseit, valamint a Bizottság rendelkezésére bocsátja az éves vezetői nyilatkozatot. Az éves vezetői nyilatkozatot programonként állítják össze, a keretmegállapodásban meghatározott formában, a nemzeti programengedélyező által a belső kontrollrendszerek tekintetében a pénzügyi év során ellátott tényleges felügyelet alapján.

A program végrehajtásának végén a nemzeti programengedélyező záró kiadási kimutatást bocsát rendelkezésre.

10. cikk

A lebonyolító szervezetek feladatai és felelősségei

(1)   A lebonyolító szervezeteket az IPA II kedvezményezett hozza létre az IPA II támogatás végrehajtására és irányítására.

(2)   A lebonyolító szervezet felelős a programok végrehajtásáért, láthatóságáért, monitoringjáért és az azokkal kapcsolatos tájékoztatásért és jelentéstételért, valamint adott esetben azok hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő értékeléséért, csakúgy mint a felelősségi körébe tartozó programok végrehajtása során felmerülő költségek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításáért.

11. cikk

Az irányítási struktúra feladatai és felelősségei

(1)   A nemzeti alap az IPA II kedvezményezett központi költségvetési hatáskörrel rendelkező, nemzeti szintű minisztériumában található szerv. A nemzeti alap támogatja a nemzeti programengedélyezőt feladatai ellátásában, különösen a 9. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említettek tekintetében.

(2)   A nemzeti programengedélyezőt támogató hivatal támogatja a nemzeti programengedélyezőt feladatai ellátásában, különösen a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említettek tekintetében.

12. cikk

Az ellenőrző hatóság feladatai és felelősségei

(1)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban, az IPA II kedvezményezett által létrehozott, a 7. cikk (1) bekezdésében említett struktúrákat és hivatalokat, valamint a nemzeti programengedélyező által létrehozott, a 7. cikk (2) bekezdésében említett irányítási struktúrát független külső ellenőrzés alá vonják, amelyet a 7. cikk (3) bekezdésében említett, az előbbiekben hivatkozott struktúráktól és hivataloktól független ellenőrző hatóság folytat le. Az IPA II kedvezményezett biztosítja, hogy az ellenőrző hatóság vezetője megfelelő kompetenciával, ismeretekkel és tapasztalattal rendelkezzen az ellenőrzés területén.

(2)   Az ellenőrző hatóság – nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardoknak megfelelően, valamint a háromévente készített ellenőrzési stratégiával összhangban – ellenőrzéseket végez az irányítási és kontrollrendszer(ek), fellépések, tranzakciók és éves elszámolások tekintetében. Az ellenőrzési stratégiát évente naprakésszé teszik.

(3)   Az ellenőrző hatóság éves ellenőrzési tevékenységi jelentést készít, és éves ellenőri véleményt állít össze nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardok alapján.

(4)   Valamely program végrehajtásának végén az ellenőrző hatóság ellenőrzési tevékenységről szóló végső jelentést készít, és ellenőri véleményt bocsát ki a végső kiadási kimutatásról.

II. FEJEZET

A költségvetés-végrehajtási feladatokkal történő megbízásra vonatkozó egyedi rendelkezések

13. cikk

Valamely IPA II kedvezményezett költségvetés-végrehajtási feladatokkal történő megbízásának feltételei

(1)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (1) és (2) bekezdésének, 61. cikkének és 184. cikke (2) bekezdése b) pontjának rendelkezéseivel összhangban a Bizottság finanszírozási megállapodás megkötése révén bízza meg az IPA II kedvezményezettet költségvetés-végrehajtási feladatokkal.

(2)   Az IPA II kedvezményezett az Unió pénzügyi érdekei védelmének a 966/2012/EU, Euratom rendelet és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alapján megkövetelt szinttel egyenértékű szintjét biztosítja, valamint létrehozza a belső kontrollrendszerek hatékony működéséhez szükséges struktúrákat.

(3)   Az IPA II kedvezményezett által létrehozott irányítási, kontroll-, felügyeleti és ellenőrzési rendszerek hatékony belső kontrollrendszert biztosítanak, amely magában foglalja legalább az alábbi öt területet:

| a) | kontrollkörnyezet; |
| --- | --- |

a)

kontrollkörnyezet;

| b) | kockázatkezelés; |
| --- | --- |

b)

kockázatkezelés;

| c) | kontrolltevékenységek; |
| --- | --- |

c)

kontrolltevékenységek;

| d) | tájékoztatás és kommunikáció; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatás és kommunikáció;

| e) | monitoringtevékenységek. |
| --- | --- |

e)

monitoringtevékenységek.

14. cikk

Költségvetés-végrehajtási feladatokkal való megbízás

(1)   Az IPA II kedvezményezett nevében a nemzeti programengedélyező felelős a Bizottságnak kérvényt benyújtani, hogy a 13. cikkel összhangban költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízzák meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kérelem benyújtása előtt a nemzeti programengedélyező biztosítja, hogy az irányítási struktúra és a kapcsolódó lebonyolító szervezet(ek) megfeleljenek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a), b) és d) pontjában, valamint az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelményeknek.

(3)   Az IPA II támogatás költségvetés-végrehajtási feladataival történő megbízás előtt a Bizottság felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett kérelmet és a 7. cikkben említett, létrehozott struktúrákat és hatóságokat, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikkének (1) bekezdése szerinti előzetes értékelés alkalmazásában megbizonyosodik arról, hogy teljesülnek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a)–d) pontjában, valamint az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelmények.

Az IPA II támogatás költségvetés-végrehajtási feladataival történő megbízáshoz a Bizottság felhasználhatja az IPA II kedvezményezettel létrejött korábbi finanszírozási megállapodás tekintetében végzett előzetes értékelést, vagy az irányítási hatásköröknek az 1085/2006/EK tanácsi rendelet (7) alapján történő átruházása tekintetében végzett előzetes értékelést. A Bizottság további bizonyítékokat kér, amennyiben az említett értékelések nem terjednek ki az összes követelményre.

(4)   A nemzeti programengedélyező nyomon követi az irányítási struktúra és a lebonyolító szervezet(ek) (2) bekezdésben említett követelmények való folyamatos megfelelését. Amennyiben nem tesznek eleget e követelményeknek, a nemzeti programengedélyező haladéktalanul értesíti a Bizottságot, és megfelelő védintézkedéseket tesz a végrehajtott kifizetések vagy aláírt szerződések tekintetében.

(5)   A Bizottság nyomon követi a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (2) és (3) bekezdésének való megfelelést, és megfelelő korrekciós intézkedéseket hozhat, ideértve a finanszírozási megállapodás egyes részeinek bármikori felfüggesztését vagy felbontását, amennyiben a követelmények már nem teljesülnek.

III. CÍM

PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS

I. FEJEZET

Az Unió pénzügyi hozzájárulása

15. cikk

A kiadások támogathatósága

(1)   A vonatkozó finanszírozási megállapodás13. cikk szerinti megkötése előtt az IPA II kedvezményezett által aláírt szerződések és kiegészítések, felmerült költségek és végrehajtott kifizetések nem jogosultak a 231/2014/EU rendelet alapján nyújtott finanszírozásra.

(2)   Az alábbi kiadások nem jogosultak a 231/2014/EU rendelet alapján nyújtott finanszírozásra:

| a) | föld és meglévő épületek megvásárlásához kapcsolódó kiadások, kivéve, ha azt a finanszírozási határozatban szereplő fellépés jellege kellően indokolja; |
| --- | --- |

a)

föld és meglévő épületek megvásárlásához kapcsolódó kiadások, kivéve, ha azt a finanszírozási határozatban szereplő fellépés jellege kellően indokolja;

| b) | az ágazati vagy finanszírozási megállapodásokban esetlegesen előírt egyéb kiadások. |
| --- | --- |

b)

az ágazati vagy finanszírozási megállapodásokban esetlegesen előírt egyéb kiadások.

II. FEJEZET

Az IPA II kedvezményezett általi közvetett irányításra vonatkozó szabályok

16. cikk

A feltételezett csalás és egyéb szabálytalanságok jelentése

Az IPA II kedvezményezett haladéktalanul jelenti a Bizottságnak a közigazgatási vagy jogi szempontból első ténymegállapítás tárgyát képező feltételezett csalást és egyéb szabálytalanságokat, és tájékoztatja utóbbit a közigazgatási és jogi eljárások előremeneteléről. A jelentéstétel elektronikus úton történik, a Bizottság által e célból rendelkezésre bocsátott modul felhasználásával.

17. cikk

Pénzügyi korrekciók

(1)   A Bizottság pénzügyi korrekciós mechanizmusokat alkalmaz annak biztosítására, hogy az IPA II pénzeszközöket az alkalmazandó szabályokkal összhangban használják fel.

(2)   Pénzügyi korrekcióra a következők adhatnak alapot:

| a) | konkrét hiba, szabálytalanság vagy csalás feltárása; |
| --- | --- |

a)

konkrét hiba, szabálytalanság vagy csalás feltárása;

| b) | az IPA II kedvezményezett irányítási és kontrollrendszereiben feltárt gyenge pont vagy hiányosság. |
| --- | --- |

b)

az IPA II kedvezményezett irányítási és kontrollrendszereiben feltárt gyenge pont vagy hiányosság.

(3)   A Bizottság a jogosulatlanul kifizetett összegek azonosítása és a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatás alapján alkalmazza a pénzügyi korrekciókat. Ha az ilyen összegeket nem lehet pontosan megállapítani egyedi korrekciók alkalmazása céljából, a Bizottság átalánykorrekciókat vagy a megállapítások extrapolálása alapján megállapított korrekciókat alkalmazhat.

(4)   A pénzügyi korrekciókat adott esetben ellentételezés által kell elvégezni.

(5)   A Bizottság a korrekció összegének meghatározásakor figyelembe veszi az adott hiba vagy szabálytalanság jellegét és súlyát és/vagy az érintett program irányítási és kontrollrendszerében feltárt gyenge pontok vagy hiányosságok mértékét és pénzügyi hatásait.

IV. CÍM

MONITORING, ÉRTÉKELÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL

I. FEJEZET

Monitoring

18. cikk

IPA-monitoringbizottság

(1)   A Bizottság és az IPA II kedvezményezett az első finanszírozási megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül monitoringbizottságot hoz létre.

(2)   Az IPA-monitoringbizottság az összes fellépés célkitűzéseinek fényében felülvizsgálja a végrehajtás általános hatékonyságát, eredményességét, minőségét, koherenciáját, koordinációját és megfelelését. E célból adott esetben az ágazati monitoringbizottságok által rendelkezésre bocsátott információkat veszi alapul. Szükség esetén ajánlásokat tehet korrekciós intézkedésekre.

(3)   Az IPA-monitoringbizottság a Bizottság, a nemzeti IPA-koordinátor és az IPA II kedvezményezett egyéb érintett nemzeti hatóságai és szervei, és adott esetben nemzetközi szervezetek – ideértve a nemzetközi pénzügyi intézményeket és egyéb érdekelt feleket, köztük a civil társadalmi szervezeteket és a magánszektorbeli szervezeteket is – képviselőiből áll össze.

(4)   Az IPA-monitoringbizottság ülésein a Bizottság képviselője és a nemzeti IPA-koordinátor társelnökként jár el.

(5)   Az IPA-monitoringbizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(6)   Az IPA-monitoringbizottság évente legalább egyszer ülésezik. A Bizottság vagy az IPA II kedvezményezett kérésére ad-hoc üléseket is összehívhatnak, különösen tematikus alapon.

19. cikk

Ágazati monitoringbizottságok

(1)   Az IPA II kedvezményezettek szakterületenként vagy programonként a közvetett irányításuk alá tartozó ágazati monitoringbizottságokat hoznak létre az adott szakpolitikai terület vagy program vonatkozásában megkötött első finanszírozási megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül. Adott esetben ad-hoc alapon egyéb végrehajtási mód keretében lehet ágazati monitoringbizottságokat létrehozni.

(2)   Minden egyes ágazati monitoringbizottság felülvizsgálja a szakpolitikai területen vagy programban megvalósított fellépések végrehajtásának hatékonyságát, eredményességét, minőségét, koherenciáját, koordinációját és megfelelését, továbbá a fellépések kapcsolódó ágazati stratégiákkal való összhangját. Célkitűzéseik fényében felmérik a fellépések előrehaladását, várt teljesítéseiket, eredményeiket és hatásukat a kiinduló helyzethez viszonyító mutatók segítségével, valamint a pénzügyi végrehajtás tekintetében tett előrehaladást. Az ágazati monitoringbizottság jelentést tesz az IPA-monitoringbizottságnak, valamint esetleges korrekciós intézkedésekre tesz javaslatot annak biztosítására, hogy a fellépések célkitűzései megvalósuljanak, valamint fokozódjon a nyújtott támogatás hatékonysága, eredményessége, hatása és fenntarthatósága.

(3)   Az ágazati monitoringbizottság a kapcsolódó nemzeti hatóságok és szervek, egyéb érdekelt felek – köztük gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi partnerek – valamint adott esetben nemzetközi szervezetek – ideértve nemzetközi pénzügyi intézményeket és a civil társadalmat – képviselőiből áll össze. A Bizottság részt vesz a bizottság munkájában. Az ágazati monitoringbizottság üléseinek elnöki tisztét az IPA II kedvezményezett magas rangú képviselője látja el. A szakpolitikai területtől vagy programtól függően a Bizottság társelnökként járhat el a bizottság ülésein.

(4)   Minden ágazati monitoringbizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(5)   Az ágazati monitoringbizottságok évente legalább kétszer üléseznek. Ad-hoc üléseket is összehívhatnak.

20. cikk

Egyéb monitoringtevékenységek

Adott esetben egyéb monitoring platformokat is létre lehet hozni. Ezek tevékenységeikről beszámolnak az IPA-monitoringbizottságnak.

II. FEJEZET

Értékelés

21. cikk

Elvek

(1)   Az IPA II támogatást – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30. cikkének (4) bekezdésével összhangban – értékeléseknek vetik alá a támogatás relevanciájának, koherenciájának, minőségének, hatékonyságának, eredményességének, uniós hozzáadott értékének, következetességének, valamint a kapcsolódó politikai párbeszéddel való szinergiájának javítása érdekében.

(2)   Az értékelések elvégezhetők szakpolitikai, stratégiai, tematikus, ágazati, program- vagy működési, továbbá országos vagy regionális szinten.

(3)   Az értékelések eredményeit az IPA-monitoringbizottság és az ágazati monitoringbizottságok figyelembe veszik.

22. cikk

A közvetett irányítással megbízott IPA II kedvezményezett által végzett értékelések

(1)   Az IPA II támogatás költségvetés-végrehajtási feladataival megbízott IPA II kedvezményezett felelős az általa irányított programok értékeléseinek elvégzéséért.

(2)   Az IPA II kedvezményezett értékelési tervet állít össze, amelyben ismerteti azon értékelési tevékenységeket, amelyeket a végrehajtás különböző szakaszaiban végrehajtani szándékozik.

III. FEJEZET

Jelentéstétel

23. cikk

A közvetett irányítással megbízott IPA II kedvezményezettek éves jelentései az IPA II támogatás végrehajtásáról

(1)   A következő pénzügyi év február 15-ig az IPA II kedvezményezettek – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdése első albekezdésének a)–c) pontjával összhangban – a Bizottság rendelkezésére bocsátják az alábbiakat:

| a) | a rájuk bízott feladatok végrehajtásáról szóló éves jelentés; |
| --- | --- |

a)

a rájuk bízott feladatok végrehajtásáról szóló éves jelentés;

| b) | a finanszírozási megállapodásban rögzített, a rájuk bízott feladatok teljesítése során felmerült kiadások tekintetében készített eredményszemléletű éves pénzügyi jelentések vagy éves pénzügyi kimutatások; |
| --- | --- |

b)

a finanszírozási megállapodásban rögzített, a rájuk bízott feladatok teljesítése során felmerült kiadások tekintetében készített eredményszemléletű éves pénzügyi jelentések vagy éves pénzügyi kimutatások;

| c) | éves vezetői nyilatkozat a 9. cikk (4) bekezdésében előírtak szerint; |
| --- | --- |

c)

éves vezetői nyilatkozat a 9. cikk (4) bekezdésében előírtak szerint;

| d) | az ellenőrzési jelentések és az irányítási struktúra által végzett kontrollok összefoglalója, amelyek jó alapot képeznek a vezetői nyilatkozathoz. Az ilyen összefoglaló magában foglalja a rendszerekben azonosított hibák és gyenge pontok jellegének és mértékének elemzését, a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket, valamint az ellenőrző hatóság által készített jelentések nyomán tett intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzési jelentések és az irányítási struktúra által végzett kontrollok összefoglalója, amelyek jó alapot képeznek a vezetői nyilatkozathoz. Az ilyen összefoglaló magában foglalja a rendszerekben azonosított hibák és gyenge pontok jellegének és mértékének elemzését, a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket, valamint az ellenőrző hatóság által készített jelentések nyomán tett intézkedéseket.

(2)   A következő pénzügyi év március 15-ig az IPA II kedvezményezett – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésével összhangban – ellenőri véleményt bocsát a Bizottság rendelkezésére.

(3)   Minden egyes program végrehajtásának végén az IPA II kedvezményezett végső jelentést nyújt be, amely a teljes végrehajtási időszakot felöleli, és tartalmazhatja az utolsó éves jelentést.

(4)   A felelősségi körébe tartozó fellépés vagy program függvényében a lebonyolító szervezetet felkérhetik a teljes pénzügyi évet felölelő átfogó éves jelentés készítésére, melyet a felelős ágazati monitoringbizottság által lefolytatott vizsgálatot követően a nemzeti IPA-koordinátor nyújt be a Bizottságnak.

V. CÍM

ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS LÁTHATÓSÁG

24. cikk

Az információk közzététele, nyilvánosság és átláthatóság

(1)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározottak szerint az IPA II támogatást végrehajtó valamennyi szereplőnek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 35. cikkének (2) bekezdésével összhangban eleget kell tennie az információk közzétételére, a nyilvánosságra és az átláthatóságra vonatkozó követelményeknek, valamint biztosítaniuk kell fellépéseik megfelelő láthatóságát.

(2)   Az IPA II kedvezményezettek általi közvetett irányítás esetében a lebonyolító szervezetek felelősek az uniós források kedvezményezettjeivel kapcsolatos információk közzétételéért, az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 21. és 22. cikkével összhangban. A lebonyolító szervezetek biztosítják, hogy a kedvezményezettet tájékoztassák arról, hogy felkerül a kedvezményezettek közzétett listájára. Az e listán szereplő valamennyi személyes adatot a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően kell feldolgozni.

(3)   Az országra/több országra vonatkozó stratégiai dokumentumok, ezek felülvizsgált változatai, valamint a programok nyilvánosan hozzáférhető dokumentumok, és adott esetben azokat a nagyközönség és a civil társadalom rendelkezésére bocsátják.

25. cikk

Láthatóság és kommunikáció

(1)   A Bizottság és az IPA II kedvezményezett megállapodnak a kommunikációs tevékenységek átfogó tervéről az IPA II támogatással kapcsolatos információk IPA II kedvezményezetten belüli rendelkezésre bocsátása és aktív terjesztése céljából.

(2)   Az IPA II kedvezményezett jelentést tesz az IPA-monitoringbizottságnak és az ágazati monitoringbizottságoknak a láthatóságot célzó és kommunikációs fellépésekről.

VI. CÍM

HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

26. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E cím alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

| a) | „művelet”: az érintett program közös monitoringbizottsága vagy ajánlatkérője által kiválasztott, vagy felelőssége alá tartozó projekt, szerződés, fellépés vagy projektcsoport, amely a 27. cikk a) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében hozzájárul azon prioritási tengely(ek) célkitűzéseihez, amely(ek)hez kapcsolódik, vagy a 27. cikk b)–c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében hozzájárul azon tematikus prioritás(ok) célkitűzéseihez, amely(ek)hez kapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

„művelet”: az érintett program közös monitoringbizottsága vagy ajánlatkérője által kiválasztott, vagy felelőssége alá tartozó projekt, szerződés, fellépés vagy projektcsoport, amely a 27. cikk a) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében hozzájárul azon prioritási tengely(ek) célkitűzéseihez, amely(ek)hez kapcsolódik, vagy a 27. cikk b)–c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében hozzájárul azon tematikus prioritás(ok) célkitűzéseihez, amely(ek)hez kapcsolódik;

| b) | „kedvezményezett”: a köz- vagy magánszerv, amely a műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős; az (1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 2. cikkének (13) bekezdésében meghatározottak szerinti) állami támogatási programok összefüggésében a „kedvezményezett” kifejezés a támogatásban részesülő szervet jelenti, amennyiben tagállamok részvételével végrehajtott határokon átnyúló együttműködési programokról van szó. |
| --- | --- |

b)

„kedvezményezett”: a köz- vagy magánszerv, amely a műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős; az (1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 2. cikkének (13) bekezdésében meghatározottak szerinti) állami támogatási programok összefüggésében a „kedvezményezett” kifejezés a támogatásban részesülő szervet jelenti, amennyiben tagállamok részvételével végrehajtott határokon átnyúló együttműködési programokról van szó.

(2)   A VI. cím I. és II. fejezetének alkalmazásában a tagállamok részvételével végrehajtott határokon átnyúló együttműködési programokat illetően a „közkiadás”, „programozás”, „partnerségi megállapodás” és „dokumentum” kifejezéseket az 1303/2013/EU rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások szerint kell alkalmazni.

27. cikk

A támogatás formái

Támogatás a határokon átnyúló együttműködés alábbi formáinak egyikére nyújtható:

| a) | határokon átnyúló együttműködés egy vagy több tagállam és egy vagy több IPA II kedvezményezett között, a II. fejezetben előírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

határokon átnyúló együttműködés egy vagy több tagállam és egy vagy több IPA II kedvezményezett között, a II. fejezetben előírtak szerint;

| b) | határokon átnyúló együttműködés két vagy több IPA II kedvezményezett között, a III. fejezetben előírtak szerint; |
| --- | --- |

b)

határokon átnyúló együttműködés két vagy több IPA II kedvezményezett között, a III. fejezetben előírtak szerint;

| c) | határokon átnyúló együttműködés IPA II kedvezményezettek és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok között, a III. fejezetben előírtak szerint. |
| --- | --- |

c)

határokon átnyúló együttműködés IPA II kedvezményezettek és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok között, a III. fejezetben előírtak szerint.

28. cikk

Támogatási intenzitás és az IPA II támogatás aránya

(1)   A 27. cikkben említett együttműködési formák szerinti határokon átnyúló együttműködési programot elfogadó bizottsági határozat rögzíti a társfinanszírozás arányát és az IPA II támogatás maximális összegét, az alábbiak egyike alapján:

| a) | a teljes elszámolható kiadás, beleértve a közkiadásokat és magánkiadásokat; vagy |
| --- | --- |

a)

a teljes elszámolható kiadás, beleértve a közkiadásokat és magánkiadásokat; vagy

| b) | a támogatható közkiadások. |
| --- | --- |

b)

a támogatható közkiadások.

(2)   A 27. cikk a) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében az egyes prioritási tengelyek szintjén az uniós társfinanszírozás aránya a 34. cikk (2) bekezdésében említettek értelmében a határokon átnyúló együttműködési program támogatható kiadásainak legalább 20 %-a és legfeljebb 85 %-a.

(3)   A 27. cikk b) és c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében az egyes tematikus prioritások szintjén az uniós társfinanszírozás aránya a támogatható kiadások legalább 20 %-a és legfeljebb 85 %-a. Technikai segítségnyújtás esetében a társfinanszírozás aránya 100 %.

29. cikk

Tematikus prioritások és az IPA II támogatás koncentrációja

(1)   Az IPA II támogatás tematikus prioritásait a 231/2014/EU rendelet III. melléklete határozza meg.

(2)   Minden határokon átnyúló együttműködési programhoz legfeljebb 4 tematikus prioritás választható.

30. cikk

Földrajzi lefedettség

A támogatható régiók listáját felveszik a kapcsolódó határokon átnyúló együttműködési programba, az alábbiak szerint:

| a) | a 27. cikk a) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok esetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS) 3 szintű régiók, vagy NUTS-besorolás hiányában az ezzel egyenértékű, szárazföldi vagy tengeri határok mentén fekvő, egymástól legfeljebb 150 km-re lévő területek, a 2007–2013-as programozási időszakra megállapított határokon átnyúló programok koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükséges esetleges kiigazítások sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

a 27. cikk a) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok esetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS) 3 szintű régiók, vagy NUTS-besorolás hiányában az ezzel egyenértékű, szárazföldi vagy tengeri határok mentén fekvő, egymástól legfeljebb 150 km-re lévő területek, a 2007–2013-as programozási időszakra megállapított határokon átnyúló programok koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükséges esetleges kiigazítások sérelme nélkül;

| b) | a 27. cikk b) és c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok esetében a támogatható régiókat adott esetben a kapcsolódó határokon átnyúló együttműködési program állapítja meg. |
| --- | --- |

b)

a 27. cikk b) és c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok esetében a támogatható régiókat adott esetben a kapcsolódó határokon átnyúló együttműködési program állapítja meg.

31. cikk

A határokon átnyúló együttműködési programok előkészítése, értékelése, jóváhagyása és módosítása

(1)   Minden határokon átnyúló együttműködési programra vonatkozóan a tematikus prioritásokról a részt vevő országok állapodnak meg minden határ vagy határcsoport esetében, a 231/2014/EU rendelet III. mellékletében meghatározottak szerinti tematikus prioritások alapján.

(2)   A Bizottság értékeli a határokon átnyúló együttműködési programok e rendeletnek való megfelelését, a 231/2014/EU rendelet III. mellékletében foglalt, kiválasztott tematikus prioritásokhoz való hatékony hozzájárulásukat, továbbá – a részt vevő tagállamokat illetően – a kapcsolódó partnerségi megállapodást.

(3)   A Bizottság a határokon átnyúló együttműködési program benyújtását követő három hónapon belül megteszi észrevételeit. A részt vevő országok az összes további szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátják, és adott esetben felülvizsgálják a javasolt határokon átnyúló együttműködési programot.

(4)   A hivatalos benyújtást követően a Bizottságnak minden egyes határokon átnyúló együttműködési program jóváhagyásakor meg kell bizonyosodnia arról, hogy észrevételeit kellően figyelembe vették.

(5)   A részt vevő országok által a határokon átnyúló együttműködési programok módosítására vonatkozóan benyújtott kérelmeket megfelelően alá kell támasztani, és ezeknek különösen tartalmazniuk kell a határokon átnyúló együttműködési program változtatásainak a célkitűzései elérésére gyakorolt várható hatását. E kérelmekhez csatolni kell a felülvizsgált programot. A (2) és a (3) bekezdés a határokon átnyúló együttműködési programok módosítása esetén alkalmazandó.

32. cikk

Technikai segítségnyújtás

(1)   Minden határokon átnyúló együttműködési program külön költségvetési előirányzatot tartalmaz technikai segítségnyújtási műveletekre – ideértve a program végrehajtásának előkészítését, irányítását, monitoringját, értékelését, az azzal kapcsolatos tájékoztatást, kommunikációt, hálózatépítést, panaszkezelést, kontroll- és ellenőrzési tevékenységeket –, valamint a program végrehajtását célzó igazgatási kapacitás megerősítését szolgáló tevékenységekre. A részt vevő országok az IPA II támogatást a kedvezményezettek igazgatási terheinek csökkentését szolgáló intézkedésekre is felhasználhatják, ideértve az elektronikus adatcsere-rendszereket, valamint a részt vevő országoknak és a kedvezményezetteknek az IPA II támogatás irányításával és felhasználásával kapcsolatos kapacitásai megerősítését és a bevett gyakorlatok megosztását szolgáló intézkedéseket is. Ezek az intézkedések az előző és a következő programozási időszakra vonatkozhatnak.

(2)   A 15. cikk (1) bekezdésétől eltérve, azon technikai segítségnyújtási kiadások, amelyek a határokon átnyúló együttműködési program előkészítésének támogatását, valamint az irányítási és kontrollrendszerek létrehozását szolgálják, a határokon átnyúló együttműködési program jóváhagyásáról szóló bizottsági határozat elfogadásának napja előtt, de legkorábban 2014. január 1-jétől támogathatóak lehetnek.

II. FEJEZET

Tagállamok és IPA II kedvezményezettek közötti határokon átnyúló együttműködés

33. cikk

Alkalmazandó rendelkezések

(1)   Az e fejezet alapján határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő tagállamokat – különösen az irányító hatóság helye szerinti tagállamot – illetően az 1303/2013/EU rendeletben és az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) foglalt, európai területi együttműködési célkitűzésekre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, az ebben a fejezetben előírtak szerint. Amennyiben az említett szabályok az 1303/2013/EU rendelet 1. cikke szerint meghatározott európai strukturális és beruházási alapokra hivatkoznak, e fejezet alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy azok az IPA II támogatást is magukban foglalják.

(2)   Az e fejezet alapján határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő IPA II kedvezményezetteket illetően – az ebben a fejezetben előírtak szerint, a kapcsolódó finanszírozási megállapodásban meghatározott indokolt eltérések sérelme nélkül – az európai területi együttműködésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.

34. cikk

Programozás

(1)   A határokon átnyúló együttműködési programokat az 1303/2013/EU rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésével és az 1299/2013/EU rendelet 8. cikkének (2)–(4), (7), (9) és (10) bekezdésével összhangban meghatározott partnerség elvének megfelelően kell összeállítani.

(2)   A határokon átnyúló együttműködési programok prioritási tengelyekből állnak. A 32. cikk sérelme nélkül, a prioritási tengely a 29. cikkben említett valamely tematikus prioritásnak felel meg. A prioritási tengelyeken belül a hatás és a hatékonyság átfogó integrált megközelítés révén történő fokozása érdekében adott esetben egyéb tematikus prioritások elemei is hozzáadhatók.

(3)   A határokon átnyúló együttműködési programok keretében végezhetnek az 1303/2013/EU rendelet 32–35. cikke értelmében vett közösségvezérelt helyi fejlesztési tevékenységeket, az említett rendelet 104–109. cikke értelmében vett közös cselekvési tervekben foglalt tevékenységeket, valamint a rendelet 36. cikkének értelmében vett integrált területi beruházási tevékenységeket, az ezen eszközök mögött meghúzódó elvek, valamint az 1299/2013/EU rendelet 9–11. cikkének figyelembevételével. Minden egyes határokon átnyúló együttműködési program tekintetében a Bizottság és a részt vevő országok egyedi szabályokról és feltételekről állapodnak meg.

(4)   A határokon átnyúló együttműködési programokat a program irányító hatóságának helye szerinti tagállam elektronikusan nyújtja be a Bizottságnak.

(5)   Az Európai Beruházási Bank (EBB) – a részt vevő országok kérésére – részt vehet a műveletek előkészítésével kapcsolatos tevékenységek előkészítésében és e tevékenységekben, különösen nagyprojektek esetén.

A határokon átnyúló együttműködési programok elfogadása előtt a Bizottság konzultálhat az Európai Beruházási Bankkal.

35. cikk

Technikai segítségnyújtás

Az technikai segítségnyújtásra elkülönítendő IPA II támogatás összege a határokon átnyúló együttműködési programra elkülönített teljes összeg legfeljebb 10 %-a, de legalább 1 500 000 EUR.

36. cikk

Végrehajtási mód, valamint a programhatóságok kijelölése

(1)   Az e fejezet szerinti határokon átnyúló együttműködési programokat megosztott irányítás keretében kell végrehajtani. Következésképpen a tagállamok és a Bizottság felelősek azért, hogy a programok irányítása és kontrollja a 966/2012/EU, Euratom rendelet, az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet és e rendelet szerint előírt felelősségeikkel összhangban történjen.

A tagállamok megosztott irányítás szerinti felelősségei tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 73. és 74. cikkét kell alkalmazni az irányító hatóság helye szerinti tagállamra.

A Bizottság megosztott irányítás szerinti hatáskörei és felelősségei tekintetében az 1303/2013/EU rendelet 75. cikkét kell alkalmazni.

(2)   A határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő országok az 1303/2013/EU rendelet 123. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában egyetlen irányító hatóságot jelölnek ki; az említett rendelet 123. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában egyetlen igazoló hatóságot jelölnek ki; az említett rendelet 123. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában egyetlen ellenőrző hatóságot jelölnek ki.

(3)   Az irányító hatóságnak és az ellenőrző hatóságnak ugyanabban a tagállamban kell működnie. A határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő országok az irányító hatóságot is kijelölhetik az igazoló hatóság feladatainak ellátására.

Az irányító hatóság és adott esetben az igazoló hatóság kijelölésére vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 124. cikkében előírt eljárást az a tagállam folytatja le, amelyben a hatóság található.

Az e cikk szerinti kijelölések nem sértik a pénzügyi korrekciók alkalmazásával kapcsolatos felelősségnek a részt vevő országok közötti, a határokon átnyúló együttműködési programban előírtak szerinti megosztását.

37. cikk

A programhatóságok feladatai

(1)   Az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke és az 1299/2013/EU rendelet 23. cikkének (1), (2), (4) és (5) bekezdése alkalmazandó az irányító hatóság feladatai tekintetében.

(2)   Az 1303/2013/EU rendelet 126. cikke és az 1299/2013/EU rendelet 24. cikke alkalmazandó az igazoló hatóság feladatai tekintetében.

Az 1303/2013/EU rendelet 132. cikke értelmében a Bizottság által teljesített kifizetéseket az igazoló hatóság kapja meg, és főszabályként az igazoló hatóság teljesíti a kifizetést a fő kedvezményezett felé.

(3)   Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke és az 1299/2013/EU rendelet 25. cikke alkalmazandó az ellenőrző hatóság feladatai tekintetében.

38. cikk

Közös monitoringbizottság

(1)   A tagállamnak a határokon átnyúló együttműködési program jóváhagyásáról szóló határozatra vonatkozóan megküldött értesítést követő három hónapon belül a részt vevő országok közös monitoringbizottságot hoznak létre.

(2)   A közös monitoringbizottság a Bizottság, a nemzeti IPA-koordinátor és az IPA II kedvezményezett egyéb érintett nemzeti hatóságai és szervei, a részt vevő tagállam(ok) és adott esetben nemzetközi pénzügyi intézmények és egyéb érdekelt felek – ideértve a civil társadalmi szervezeteket és a magánszektorbeli szervezeteket is – képviselőiből áll össze.

(3)   A közös monitoringbizottság elnöki tisztét az egyik részt vevő ország vagy az irányító hatóság képviselője látja el.

(4)   A Bizottság tanácsadói minőségben vesz részt a közös monitoringbizottság munkájában.

(5)   Amennyiben az Európai Beruházási Bank hozzájárul a programhoz, tanácsadói minőségben részt vehet a közös monitoringbizottság munkájában.

(6)   A közös monitoringbizottság az összes fellépés tekintetében felülvizsgálja a végrehajtás általános hatékonyságát, minőségét és koherenciáját a határokon átnyúló programban, a finanszírozási megállapodásokban és a stratégiai dokumentum(ok)ban meghatározott célkitűzések fényében. Szükség esetén ajánlásokat tehet korrekciós intézkedésekre.

Az 1303/2013/EU rendelet 49. és 110. cikke alkalmazandó a közös monitoringbizottság feladatai tekintetében.

A közös monitoringbizottság és az irányító hatóság monitoringtevékenységet végez a vonatkozó határokon átnyúló együttműködési programban megállapított mutatókra hivatkozással, az 1299/2013/EU rendelet 16. cikkével összhangban.

(7)   A közös monitoringbizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(8)   A közös monitoringbizottság évente legalább egyszer ülésezik. A részt vevő országok vagy a Bizottság kérésére további üléseket is összehívhatnak, különösen tematikus alapon.

39. cikk

A műveletek kiválasztása

(1)   A határokon átnyúló együttműködési programok keretében végzett műveleteket a közös monitoringbizottság választja ki.

A közös monitoringbizottság saját felelőssége alá tartozó irányítóbizottságot hozhat létre a műveletek kiválasztására.

(2)   A kiválasztott műveletekben részt kell vennie legalább két részt vevő ország kedvezményezettjének – amelyek közül legalább egy tagállambeli. Egy művelet egyetlen részt vevő országban is végrehajtható, feltéve, hogy határokon átnyúló hatásokat és előnyöket azonosítanak.

(3)   A kedvezményezettek együttműködnek a műveletek kidolgozásában és végrehajtásában. Együttműködnek továbbá a műveletek személyzetének biztosításában vagy a műveletek finanszírozásában.

40. cikk

Kedvezményezettek

(1)   Amennyiben egy határokon átnyúló együttműködési program valamely műveletének két vagy több kedvezményezettje van, a kedvezményezettek egyikét az összes kedvezményezett fő kedvezményezettnek jelöli ki.

(2)   A fő kedvezményezett az alábbi feladatokat látja el:

| a) | a többi kedvezményezettel megállapodás keretében szabályokat határoz meg; a megállapodás többek között tartalmazza a műveletnek juttatott támogatással való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosító rendelkezéseket, beleértve a jogtalanul kifizetett összegek visszafizetésére vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- |

a)

a többi kedvezményezettel megállapodás keretében szabályokat határoz meg; a megállapodás többek között tartalmazza a műveletnek juttatott támogatással való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosító rendelkezéseket, beleértve a jogtalanul kifizetett összegek visszafizetésére vonatkozó szabályokat is;

| b) | felelősséget vállal a teljes művelet végrehajtásának biztosításáért; |
| --- | --- |

b)

felelősséget vállal a teljes művelet végrehajtásának biztosításáért;

| c) | biztosítja, hogy az összes kedvezményezett által bemutatott kiadások a művelet végrehajtása során merültek fel, és az összes kedvezményezett által elfogadott tevékenységekhez kapcsolódnak, és összhangban állnak az irányító hatóság által a (6) bekezdésben előírtak szerint rendelkezésre bocsátott dokumentummal; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy az összes kedvezményezett által bemutatott kiadások a művelet végrehajtása során merültek fel, és az összes kedvezményezett által elfogadott tevékenységekhez kapcsolódnak, és összhangban állnak az irányító hatóság által a (6) bekezdésben előírtak szerint rendelkezésre bocsátott dokumentummal;

| d) | biztosítja, hogy a többi kedvezményezett által bemutatott kiadások ellenőrzését ellenőr(ök) végezték, amennyiben ezen ellenőrzést nem az irányító hatóság végzi el az 1299/2013/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a többi kedvezményezett által bemutatott kiadások ellenőrzését ellenőr(ök) végezték, amennyiben ezen ellenőrzést nem az irányító hatóság végzi el az 1299/2013/EU rendelet 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjában említett szabályok eltérő rendelkezése hiányában a fő kedvezményezett biztosítja, hogy a többi kedvezményezett a lehető leghamarabb és maradéktalanul megkapja a támogatás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené a többi kedvezményezett számára kifizetendő összegeket.

(4)   Csak az lehet fő vagy egyedüli kedvezményezett, aki részt vevő országbeli.

(5)   E rendelet 39. cikkének (2) bekezdése ellenére, az 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban létrehozott európai területi együttműködési csoportosulás vagy a részt vevő országok egyikének joga alapján létrehozott egyéb jogi testület egyedüli kedvezményezettként jelentkezhet egy műveletre, feltéve, hogy legalább két részt vevő ország hatóságai és közigazgatási szervei hozták létre.

(6)   Az irányító hatóság minden egyes művelet vonatkozásában a fő vagy az egyedüli kedvezményezett rendelkezésére bocsátja azt a dokumentumot, amely tartalmazza a művelet támogatásának feltételeit – köztük az adott művelet során leszállítandó áruk és teljesítendő szolgáltatások speciális követelményeit – a pénzügyi tervet és a végrehajtás határidejét.

41. cikk

Értékelés

(1)   Az értékeléseket a program végrehajtásáért felelős hatóságoktól független belső vagy külső szakértők végzik. Minden értékelést nyilvánosságra kell hozni.

(2)   A részt vevő országok az 1303/2013/EU rendelet 55. cikkével összhangban közösen végeznek előzetes értékelést.

(3)   Az 1303/2013/EU rendelet 56. cikke alkalmazandó a programozási időszak során végzett értékelés tekintetében.

(4)   Az 1303/2013/EU rendelet 57. cikke alkalmazandó az utólagos értékelés tekintetében.

42. cikk

Jelentéstétel, tájékoztatás és kommunikáció

(1)   Az 1299/2013/EU rendelet 14. cikke alkalmazandó a végrehajtási jelentések tekintetében.

(2)   Az éves áttekintő értekezletet az 1299/2013/EU rendelet 15. cikkével összhangban kell megtartani.

(3)   Az irányító hatóság minden év január 31-ig, július 31-ig és október 31-ig monitoring céljából elektronikus úton továbbítja a Bizottságnak minden egyes határokon átnyúló program tekintetében, prioritási tengelyek szerint az alábbiakat:

| a) | a műveletek összes költségét és támogatható közkiadásait, illetve a támogatásra kiválasztott műveletek számát; |
| --- | --- |

a)

a műveletek összes költségét és támogatható közkiadásait, illetve a támogatásra kiválasztott műveletek számát;

| b) | a kedvezményezettek által az irányító hatóság felé elszámolt összes támogatható kiadást. |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezettek által az irányító hatóság felé elszámolt összes támogatható kiadást.

Ezenkívül a január 31-ig továbbított adatoknak támogatási kategóriák szerinti bontásban is tartalmazniuk kell az a) és b) pontban említett adatokat. Ez az adattovábbítás az 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdésében említett, pénzügyi adatok benyújtására vonatkozó előírás teljesítésének minősül.

Az irányító hatóság által az adott pénzügyi évben és a következő pénzügyi évben várhatóan benyújtandó kifizetési kérelmek összegére vonatkozó előrejelzést csatolni kell a január 31-i és a július 31-i adattovábbításhoz.

Az e bekezdés alapján benyújtandó adatok zárónapja a benyújtás hónapját megelőző hónap utolsó napja.

(4)   Az irányító hatóság koordinálja az e rendelet 24. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti közzétételi, nyilvánosságra hozatali és átláthatósági követelményekhez kapcsolódó feladatokat.

E rendelet 25. cikkétől eltérve, az irányító hatóság felel az 1303/2013/EU rendelet 115. és 116. cikkében meghatározott tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekért.

43. cikk

Támogathatóság és tartósság

(1)   E rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a kiadások jogosultak az IPA II határokon átnyúló együttműködési támogatása keretében történő finanszírozásra,

| a) | ha azok valamely tagállam kedvezményezettjénél merültek fel, és kifizetésükre 2014. január 1. és 2022. december 31. között kerül sor; vagy |
| --- | --- |

a)

ha azok valamely tagállam kedvezményezettjénél merültek fel, és kifizetésükre 2014. január 1. és 2022. december 31. között kerül sor; vagy

| b) | ha azok valamely IPA II kedvezményezett esetében merülnek fel, és kifizetésükre a határokon átnyúló együttműködési program benyújtása után kerül sor. |
| --- | --- |

b)

ha azok valamely IPA II kedvezményezett esetében merülnek fel, és kifizetésükre a határokon átnyúló együttműködési program benyújtása után kerül sor.

(2)   E rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében megállapított szabályokon felül az IPA II határokon átnyúló együttműködési támogatásából nem támogathatóak az alábbiak:

| a) | hitelkamat; |
| --- | --- |

a)

hitelkamat;

| b) | hozzáadottérték-adó (héa), kivéve, ha a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján nem igényelhető vissza; |
| --- | --- |

b)

hozzáadottérték-adó (héa), kivéve, ha a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján nem igényelhető vissza;

| c) | atomerőművek leszerelése és építése; |
| --- | --- |

c)

atomerőművek leszerelése és építése;

| d) | a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) I. mellékletének hatálya alá tartozó tevékenységekből eredő üvegházhatású gázkibocsátás csökkentését elősegítő beruházás; |
| --- | --- |

d)

a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) I. mellékletének hatálya alá tartozó tevékenységekből eredő üvegházhatású gázkibocsátás csökkentését elősegítő beruházás;

| e) | dohány és dohánytermékek gyártása, feldolgozása és forgalomba hozatala; |
| --- | --- |

e)

dohány és dohánytermékek gyártása, feldolgozása és forgalomba hozatala;

| f) | az uniós állami támogatási szabályok szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások; |
| --- | --- |

f)

az uniós állami támogatási szabályok szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások;

| g) | repülőtéri infrastrukturális beruházások, a környezetvédelemhez kapcsolódók kivételével, vagy kivéve akkor, ha ezeket a negatív környezeti hatás mérsékléséhez vagy csökkentéséhez szükséges beruházások kísérik. |
| --- | --- |

g)

repülőtéri infrastrukturális beruházások, a környezetvédelemhez kapcsolódók kivételével, vagy kivéve akkor, ha ezeket a negatív környezeti hatás mérsékléséhez vagy csökkentéséhez szükséges beruházások kísérik.

E rendelet 15. cikkének (2) bekezdésétől eltérve be nem épített és beépített földterület vásárlása esetén az érintett művelet teljes támogatható kiadásának legfeljebb 10 %-a jogosult az IPA II határokon átnyúló együttműködési támogatása keretében történő finanszírozásra. A parlagon heverő területek és olyan, korábban ipari hasznosítású területek esetében, amelyeken épületek találhatók, ez a korlátozás 15 %-ra emelkedik. A környezetmegőrzést szolgáló kivételes és kellően indokolt esetekben magasabb százalékarány is megengedhető.

(3)   Az IPA II támogatásra nem lehet kiválasztani olyan műveleteket, amelyeket fizikailag befejeztek vagy teljes egészében végrehajtottak, mielőtt a határokon átnyúló együttműködési program finanszírozására irányuló kérelmet a kedvezményezett az irányító hatósághoz benyújtotta, tekintet nélkül arra, hogy a kedvezményezett teljesítette-e az összes kapcsolódó kifizetést.

(4)   Az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke, 65. cikkének (4), (6)–(9) és (11) bekezdése, 66–68. cikke, 69. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 71. cikke alkalmazandó a támogatások tekintetében.

(5)   E rendelet 6. cikkének (2) bekezdésén túl, a határokon átnyúló együttműködési programokra vonatkozó, e fejezet szerinti finanszírozási megállapodások megállapítják az érintett határokon átnyúló együttműködési programra alkalmazandó támogathatósági szabályok rangsorát, az 1299/2013/EU rendelet 18. cikkében meghatározott elvekkel összhangban.

(6)   Az 1299/2013/EU rendelet 19. cikke alkalmazandó a személyi jellegű költségek tekintetében.

44. cikk

Helyszínfüggő támogathatóság

(1)   A (2) és (3) bekezdésben említett eltérésekre is figyelemmel, a műveletek a részt vevő országok területének a vonatkozó, az érintett határokon átnyúló együttműködési programban meghatározott részéből álló programterületen (a továbbiakban: programterület) valósulnak meg.

(2)   Az irányító hatóság engedélyezheti egy művelet programterületen kívüli végrehajtását, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a művelet a programterület javát szolgálja; |
| --- | --- |

a)

a művelet a programterület javát szolgálja;

| b) | a határokon átnyúló együttműködési program keretében a programterületen kívül végzett műveletekre elkülönített teljes összeg nem haladja meg az Uniótól kapott programszintű támogatás 20 %-át; |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló együttműködési program keretében a programterületen kívül végzett műveletekre elkülönített teljes összeg nem haladja meg az Uniótól kapott programszintű támogatás 20 %-át;

| c) | a határokon átnyúló együttműködési programért felelős hatóságok eleget tesznek a művelet irányításával, kontrolljával és ellenőrzésével kapcsolatban a program irányító és ellenőrző hatóságát terhelő kötelezettségeknek, vagy megállapodást kötnek a művelet végrehajtásának helye szerinti tagállam vagy harmadik ország hatóságaival. |
| --- | --- |

c)

a határokon átnyúló együttműködési programért felelős hatóságok eleget tesznek a művelet irányításával, kontrolljával és ellenőrzésével kapcsolatban a program irányító és ellenőrző hatóságát terhelő kötelezettségeknek, vagy megállapodást kötnek a művelet végrehajtásának helye szerinti tagállam vagy harmadik ország hatóságaival.

(3)   Technikai segítségnyújtással, promóciós tevékenységekkel vagy kapacitásépítéssel kapcsolatos műveletek esetében a programterületen kívül is felmerülhetnek kiadások, feltéve, hogy a (2) bekezdés a) és c) pontjában rögzített feltételek teljesülnek.

45. cikk

Közbeszerzés

(1)   A szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra vonatkozó szerződések kedvezményezettek általi odaítélése tekintetében a közbeszerzési eljárás követi a 966/2012/EU, Euratom rendelet második része IV. címének 3. fejezetében és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet második része II. címének 3. fejezetében foglalt rendelkezéseket, amelyek a teljes programterületen alkalmazandók, mind a tagállamok, mind az IPA II kedvezményezett(ek) területén.

(2)   Az irányító hatóság a szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra vonatkozó, technikai segítségnyújtási műveletekre elkülönített költségvetési keretből finanszírozott szerződések odaítélésekor az (1) bekezdésben említett vagy a nemzeti joga által előírt közbeszerzései eljárásokat alkalmazza.

46. cikk

Pénzügyi irányítás, kötelezettségvállalás-visszavonás, az elszámolások vizsgálata és elfogadása, lezárás és pénzügyi korrekciók

(1)   Az 1303/2013/EU rendelet 76. cikke alkalmazandó a költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében.

(2)   Az 1303/2013/EU rendelet 77–80. cikke, 82. cikke, 83. cikke, 129–132. cikke, 134. cikke, 135. cikke, valamint 142. cikke alkalmazandó a kifizetések tekintetében. Ezenfelül, az egyetlen számlára történő kifizetések tekintetében az 1299/2013/EU rendelet 27. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó. Az 1299/2013/EU rendelet 28. cikke alkalmazandó az euro használata tekintetében.

(3)   Az előfinanszírozás tekintetében a határokon átnyúló együttműködési programot elfogadó bizottsági határozat elfogadását követően a Bizottság egyszeri előfinanszírozási összeget fizet.

Az előfinanszírozás az első három költségvetési kötelezettségvállalás 50 %-át teszi ki.

Az előfinanszírozási összeg szükség esetén két részletben is fizethető, a költségvetési szükségleteknek megfelelően.

Az előfinanszírozás címén folyósított teljes összeget visszatérítik a Bizottság részére, amennyiben a határokon átnyúló együttműködési programhoz kapcsolódóan az előfinanszírozás első részletének átutalását követő huszonnégy hónapon belül nem érkezik kifizetési kérelem a Bizottsághoz.

(4)   Az 1303/2013/EU rendelet 86–88. cikke és 136. cikke alkalmazandó a kötelezettségvállalások visszavonása tekintetében.

(5)   Az 1303/2013/EU rendelet 84. cikke és 137–141. cikke alkalmazandó az elszámolások vizsgálata és elfogadása, valamint a programok lezárása tekintetében.

(6)   Az 1303/2013/EU rendelet 85. cikke, 122. cikkének (2) bekezdése és 143–147. cikke alkalmazandó a pénzügyi korrekciók és a visszafizetések tekintetében. Az 1299/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) és (3) bekezdése szintén alkalmazandó.

47. cikk

Irányítási és kontrollrendszerek, ellenőrzés

(1)   Az 1303/2013/EU rendelet 72. cikke és 122. cikkének (1) és (3) bekezdése alkalmazandó az irányítási és kontrollrendszerek általános alapelvei tekintetében.

(2)   Az 1303/2013/EU rendelet 128. cikke alkalmazandó a Bizottság és az ellenőrző hatóságok közötti együttműködés tekintetében.

(3)   Az 1303/2013/EU rendelet 148. cikke alkalmazandó a határokon átnyúló együttműködési programok arányos kontrollja tekintetében.

48. cikk

A határokon átnyúló együttműködési programok megszüntetése

(1)   Amennyiben a finanszírozási megállapodást a program elfogadását követő év végéig egyetlen részt vevő IPA II kedvezményezett sem írja alá, a Bizottság megszünteti a határokon átnyúló együttműködési programot.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap már lekötött éves részletei az előírt időtartamukig érvényben maradnak, de csak olyan tevékenységek finanszírozására szolgálhatnak, amelyek kizárólag az érintett tagállamokban mennek végbe, és amelyekre a Bizottság megszüntető határozata előtt kötöttek szerződést. Az irányító hatóság a szerződések lezárását követő három hónapon belül megküldi a végső jelentést a Bizottságnak, amely a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően jár el.

(2)   Amennyiben a határokon átnyúló együttműködési programot a részt vevő országok között felmerülő problémák miatt nem lehet végrehajtani, illetve egyéb kellően indokolt esetben, a Bizottság – a közös monitoringbizottság kérésére, vagy a közös monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően saját kezdeményezésére – határozhat úgy, hogy a programot a végrehajtási időszak lejárta előtt megszünteti.

A program megszüntetése esetén az irányító hatóság a Bizottság határozatát követő hat hónapon belül megküldi a végső jelentést. A korábbi előfinanszírozások elszámolása után a Bizottság kifizeti az egyenleget, vagy adott esetben visszafizetési felszólítást ad ki. A Bizottság visszavonja a még fennálló kötelezettségvállalásokat is.

Alternatívaként úgy is dönthet, hogy a programra elkülönített összeget a program összköltségére csökkenti, a 31. cikk (5) bekezdésével összhangban.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett esetekben az Európai Regionális Fejlesztési Alapból nyújtott, még le nem kötött éves részleteknek vagy már lekötött, de ugyanazon költségvetési éven belül teljes egészében vagy részben visszavont éves részleteknek megfelelő, és a külső együttműködési programok ugyanazon kategóriájába tartozó más programra még nem átcsoportosított nem lekötött támogatást belső határokon átnyúló együttműködési programokra különítik el, az 1299/2013/EU rendelet 4. cikkével összhangban.

A még le nem kötött éves részleteknek, vagy már lekötött, de ugyanazon költségvetési éven belül teljes egészében vagy részben visszavont éves részleteknek megfelelő IPA II támogatást az IPA II támogatásra jogosult egyéb programok vagy projektek finanszírozására használják fel.

III. FEJEZET

Határokon átnyúló együttműködés IPA II kedvezményezettek között, illetve kedvezményezettek és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok között

49. cikk

Programozás

(1)   A határokon átnyúló együttműködési programokat a Bizottság által rendelkezésre bocsátott mintaprogram alapján a részt vevő országok közösen állítják össze, és a Bizottságnak elektronikus úton nyújtják be.

(2)   A határokon átnyúló együttműködési programok tematikus prioritásokat tartalmaznak a 29. cikkel összhangban.

50. cikk

Technikai segítségnyújtás

A technikai segítségnyújtásra elkülönítendő IPA II támogatás összege a határokon átnyúló együttműködési programra elkülönített teljes összeg legfeljebb 10 %-a.

51. cikk

Végrehajtási módok

(1)   A 27. cikk b) és c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programokat közvetlen vagy közvetett irányítás alapján hajtják végre.

(2)   A határokon átnyúló együttműködési programokat egyetlen ajánlatkérő irányítja, az adott határokon átnyúló együttműködési programot jóváhagyó bizottsági végrehajtási határozatban meghatározottak szerint.

52. cikk

Struktúrák és hatóságok

(1)   Az IPA II kedvezményezettek esetében az alábbi struktúrák vesznek részt a határokon átnyúló együttműködési programok irányításában:

| a) | a határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő országok nemzeti IPA-koordinátorai a 4. cikkben említetteknek megfelelően, és adott esetben a területi együttműködési koordinátorok, |
| --- | --- |

a)

a határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő országok nemzeti IPA-koordinátorai a 4. cikkben említetteknek megfelelően, és adott esetben a területi együttműködési koordinátorok,

| b) | amennyiben a határokon átnyúló program végrehajtása közvetett irányítás keretében történik, az ajánlatkérő helye szerinti IPA II kedvezményezett nemzeti programengedélyezője és irányítási struktúrája a 7. cikkben említetteknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a határokon átnyúló program végrehajtása közvetett irányítás keretében történik, az ajánlatkérő helye szerinti IPA II kedvezményezett nemzeti programengedélyezője és irányítási struktúrája a 7. cikkben említetteknek megfelelően;

| c) | a részt vevő országok lebonyolító szervezetei, melyek szorosan együttműködnek a vonatkozó határokon átnyúló együttműködési program programozásában és végrehajtásában. Közvetett irányítás esetén a lebonyolító szervezet magában foglal egy ajánlatkérőt; |
| --- | --- |

c)

a részt vevő országok lebonyolító szervezetei, melyek szorosan együttműködnek a vonatkozó határokon átnyúló együttműködési program programozásában és végrehajtásában. Közvetett irányítás esetén a lebonyolító szervezet magában foglal egy ajánlatkérőt;

| d) | amennyiben a határokon átnyúló program végrehajtása közvetett irányítás keretében történik, az ellenőrző hatóság, a 7. cikk (3) bekezdésében említetteknek megfelelően. Amennyiben nem rendelkezik a 12. cikkben rögzített feladatok ellátásához szükséges felhatalmazással, munkáját határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő országok egy-egy képviselőjéből álló ellenőri csoport segíti. |
| --- | --- |

d)

amennyiben a határokon átnyúló program végrehajtása közvetett irányítás keretében történik, az ellenőrző hatóság, a 7. cikk (3) bekezdésében említetteknek megfelelően. Amennyiben nem rendelkezik a 12. cikkben rögzített feladatok ellátásához szükséges felhatalmazással, munkáját határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő országok egy-egy képviselőjéből álló ellenőri csoport segíti.

(2)   A határokon átnyúló együttműködési programban részt vevő, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó IPA II kedvezményezettek és országok közös monitoringbizottságot hoznak létre, mely a 19. cikkben említett ágazati monitoringbizottság szerepét is betölti.

(3)   Közös technikai titkárságot hoznak létre, amely a Bizottságot, a lebonyolító szervezeteket és a közös monitoringbizottságot támogatja.

(4)   E struktúrák szerepét és felelősségeit az e rendelet 5. cikkében említett keretmegállapodás határozza meg.

(5)   Közvetett irányítás esetén a részt vevő országok kétoldalú megállapodást kötnek, mely megállapítja az adott határokon átnyúló együttműködési program végrehajtására vonatkozó felelősségüket. A kétoldalú megállapodás minimumkövetelményeit az 5. cikkében említett keretmegállapodás határozza meg.

53. cikk

A műveletek kiválasztása

(1)   A határokon átnyúló együttműködési program keretében kiválasztott műveleteknek egyértelmű határokon átnyúló hatásokat és előnyöket kell létrehozniuk.

(2)   A határokon átnyúló együttműködési program keretében kiválasztott műveleteket az ajánlatkérő választja ki a teljes támogatható területet felölelő ajánlattételi felhívások útján.

(3)   A részt vevő országok az ajánlattételi felhívások körén kívül is azonosíthatnak műveleteket. Ebben az esetben a műveleteket kimondottan meg kell említeni a 49. cikkben említett határokon átnyúló együttműködési programban.

(4)   A határokon átnyúló együttműködésre kiválasztott műveletekben legalább két részt vevő ország kedvezményezettjei vesznek részt. A kedvezményezettek együttműködnek a műveletek kidolgozásában és végrehajtásában. Együttműködnek továbbá a műveletek személyzetének biztosításában, vagy a műveletek finanszírozásában, vagy mindkettő területen.

(5)   Egy művelet egyetlen részt vevő országban is végrehajtható, feltéve, hogy határokon átnyúló hatásokat és előnyöket azonosítanak.

54. cikk

Kedvezményezettek

(1)   A 27. cikk b) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok esetében a kedvezményezetteknek székhellyel kell rendelkezniük valamely IPA II kedvezményezett területén. A 27. cikk c) pontjában említett határokon átnyúló együttműködési programok esetében a kedvezményezetteknek székhellyel kell rendelkezniük valamely IPA II kedvezményezett területén vagy az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó valamely országban.

(2)   Egy adott műveletben részt vevő kedvezményezettek egyikét az összes kedvezményezett fő kedvezményezettnek jelöli ki.

(3)   A fő kedvezményezett felelős a teljes művelet pénzügyi végrehajtásának biztosításáért, nyomon követi a művelet szerződésben meghatározott feltételek melletti végrehajtását, valamint a többi kedvezményezettel megállapodik a művelethez biztosított pénzösszegekkel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás garantálásához szükséges rendelkezésekről, ideértve a jogtalanul kifizetett összegek visszafizetésére vonatkozó rendelkezéseket is.

VII. CÍM

MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS

55. cikk

Egyedi rendelkezések a vidékfejlesztési programok összefüggésében

(1)   A „mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitika keretén belüli vidékfejlesztési programokat nemzeti szinten, az IPA II kedvezményezett által kijelölt érintett hatóságok állítják össze, ezt az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően benyújtják a Bizottságnak.

(2)   A vidékfejlesztési programokat az IPA II kedvezményezettek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikkének (1) bekezdésével összhangban közvetett irányítás keretében hajtják végre, az említett programok az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) előírtak szerint kiválasztott fellépéstípusokat finanszíroznak.

(3)   A 10. cikkel összhangban létrehozandó lebonyolító szervezet a vidékfejlesztési programok esetében az alábbi különálló, egymással szoros együttműködésben tevékenykedő hatóságokból áll:

| a) | az irányító hatóság, amely nemzeti szintű közigazgatási intézmény, és a programok előkészítéséért és végrehajtásáért – köztük az intézkedések kiválasztásáért –, valamint az érintett program nyilvánosságra hozataláért, koordinációjáért, értékeléséért, monitoringjáért és az azzal kapcsolatos jelentéstételért felel, egy kizárólagos felelősségi körökkel rendelkező magas rangú tisztviselő irányítása alatt; valamint |
| --- | --- |

a)

az irányító hatóság, amely nemzeti szintű közigazgatási intézmény, és a programok előkészítéséért és végrehajtásáért – köztük az intézkedések kiválasztásáért –, valamint az érintett program nyilvánosságra hozataláért, koordinációjáért, értékeléséért, monitoringjáért és az azzal kapcsolatos jelentéstételért felel, egy kizárólagos felelősségi körökkel rendelkező magas rangú tisztviselő irányítása alatt; valamint

| b) | az IPA vidékfejlesztési hatóság, amely a nyilvánosságra hozatalért, projektkiválasztásért, továbbá a kötelezettségek és kifizetések engedélyezéséért, kontrolljáért és elszámolásáért, valamint a kifizetések végrehajtásáért felelős tagállami hatóságokhoz hasonló feladatkörökkel rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

az IPA vidékfejlesztési hatóság, amely a nyilvánosságra hozatalért, projektkiválasztásért, továbbá a kötelezettségek és kifizetések engedélyezéséért, kontrolljáért és elszámolásáért, valamint a kifizetések végrehajtásáért felelős tagállami hatóságokhoz hasonló feladatkörökkel rendelkezik.

(4)   A 15. cikk (1) bekezdésétől eltérve, azon technikai segítségnyújtási kiadások, amelyek vidékfejlesztési programok előkészítésének támogatását, valamint az irányítási és kontrollrendszerek létrehozását szolgálják, a vidékfejlesztési program jóváhagyásáról szóló bizottsági határozat elfogadásának napja előtt, de legkorábban 2014. január 1-jétől támogathatóak lehetnek.

(5)   A beruházás teljes támogatható kiadásán belül a közkiadás százalékos arányának meghatározásához nem kell számításba venni az olyan nemzeti támogatást, amely a 231/2014/EU rendelet alapján biztosított uniós hozzájárulás nélkül nyújtott hitelekhez való hozzájutást segíti elő.

(6)   A vidékfejlesztési programok hatálya alá tartozó beruházási projektek továbbra is jogosultak uniós finanszírozásra, feltéve, hogy a lebonyolító szervezet által teljesített végső kifizetéstől számított öt éven belül azokon nem hajtanak végre lényeges módosítást.

VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

56. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 77., 2014.3.15., 11. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. március 11-i 236/2014/EU rendelete a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról (HL L 77., 2014.3.15., 95. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 232/2014/EU rendelete az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L 77., 2014.3.15., 27. o.).

6

(7)  A Tanács 2006. július 17-i 1085/2006/EK rendelete egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról (HL L 210., 2006.7.31., 82. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1299/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről (HL L 347., 2013.12.20., 259. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete az európai területi együttműködési csoportosulásról (HL L 210., 2006.7.31., 19. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

12

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/53

---

A BIZOTTSÁG 448/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. május 2.)

az 1035/2011/EU végrehajtási rendeletnek a Chicagói Egyezmény mellékleteire való hivatkozások aktualizálásával történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (léginavigációs-szolgálati rendelet) (1) és különösen annak 4., 6. és 7. cikkére,

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8b. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1035/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó végrehajtási szabályokat határoz meg. Ezen végrehajtási szabályok az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (3) bekezdésében és a 216/2008/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában lefektetett célkitűzéseknek megfelelően érvényre juttatják a Chicagóban 1944. december 7-én aláírt, a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményben (Chicagói Egyezmény) foglalt előírásokat és kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az 1035/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó végrehajtási szabályokat határoz meg. Ezen végrehajtási szabályok az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (3) bekezdésében és a 216/2008/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének d) pontjában lefektetett célkitűzéseknek megfelelően érvényre juttatják a Chicagóban 1944. december 7-én aláírt, a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményben (Chicagói Egyezmény) foglalt előírásokat és kötelezettségeket.

| (2) | A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) nemrég módosította a Chicagói Egyezmény 3., 4., 10., 11., 14. és 15. mellékletét. A 3., 4., 10. és 11. melléklet módosítása, a 14. melléklet 11-A. módosítása és a 15. melléklet 2013. november 14-én lépett hatályba, míg a 14. melléklet 11-B. módosítása 2014. november 14-én fog hatályba lépni. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) nemrég módosította a Chicagói Egyezmény 3., 4., 10., 11., 14. és 15. mellékletét. A 3., 4., 10. és 11. melléklet módosítása, a 14. melléklet 11-A. módosítása és a 15. melléklet 2013. november 14-én lépett hatályba, míg a 14. melléklet 11-B. módosítása 2014. november 14-én fog hatályba lépni.

| (3) | Mint azt az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet (14) preambulumbekezdése is kifejti, az ICAO megfelelő előírásainak az uniós jogba való teljes átültetéséig a léginavigációs szolgálatoknak a vonatkozó ICAO-előírásoknak megfelelően kell működniük. Ez a Chicagói Egyezmény mellékleteinek mostani módosításából adódóan felülvizsgált előírásokra is vonatkozik. Ezért az 1035/2011/EU végrehajtási rendeletnek az Egyezményre való hivatkozásait ennek megfelelően aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(3)

Mint azt az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet (14) preambulumbekezdése is kifejti, az ICAO megfelelő előírásainak az uniós jogba való teljes átültetéséig a léginavigációs szolgálatoknak a vonatkozó ICAO-előírásoknak megfelelően kell működniük. Ez a Chicagói Egyezmény mellékleteinek mostani módosításából adódóan felülvizsgált előírásokra is vonatkozik. Ezért az 1035/2011/EU végrehajtási rendeletnek az Egyezményre való hivatkozásait ennek megfelelően aktualizálni kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó, az 549/2004/EK rendelet 5. cikke által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó, az 549/2004/EK rendelet 5. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletei e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

1

(2)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 2011. október 17-i 1035/2011/EU végrehajtási rendelete a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, valamint a 482/2008/EK és a 691/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 271., 2011.10.18., 23. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 549/2004/EK rendelete az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 1. o.)

4

---

MELLÉKLET

| 1. | Az I. melléklet 2.2.1. pontjában a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az a) és b) pont szerinti információknak összhangban kell lenniük az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében említett nemzeti vagy funkcionális légtérblokkra vonatkozó teljesítménytervvel, és a repülésbiztonsági adatok tekintetében a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 19. mellékletében említett 3.1.1-es szabványban foglaltakkal.” |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet 2.2.1. pontjában a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az a) és b) pont szerinti információknak összhangban kell lenniük az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében említett nemzeti vagy funkcionális légtérblokkra vonatkozó teljesítménytervvel, és a repülésbiztonsági adatok tekintetében a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 19. mellékletében említett 3.1.1-es szabványban foglaltakkal.”

| 2. | A II. melléklet 4. pontja b) és c) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a légiforgalmi távközlésről szóló 10. melléklet, a távközlési eljárásokról szóló II. kötet, a PANS szerinti eljárásokat is beleértve (6. kiadás, 2001. október, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag); |
| --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet 4. pontja b) és c) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a légiforgalmi távközlésről szóló 10. melléklet, a távközlési eljárásokról szóló II. kötet, a PANS szerinti eljárásokat is beleértve (6. kiadás, 2001. október, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag);

| c) | a légiforgalmi szolgáltatásokról szóló 11. melléklet (13. kiadás, 2001. július, valamennyi módosítással a 49. számúval bezárólag) és megfelelő esetben a 923/2012/EU végrehajtási rendelet (1). |
| --- | --- |

c)

a légiforgalmi szolgáltatásokról szóló 11. melléklet (13. kiadás, 2001. július, valamennyi módosítással a 49. számúval bezárólag) és megfelelő esetben a 923/2012/EU végrehajtási rendelet (1).

(1)  A Bizottság 2012. szeptember 26-i 923/2012/EU végrehajtási rendelete a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.).”"

| 3. | A III. melléklet 2. pontja a), b) és c) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 923/2012/EU rendelet sérelme nélkül a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatról szóló 3. melléklet (18. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 76. számúval bezárólag); |
| --- | --- | --- |

3.

A III. melléklet 2. pontja a), b) és c) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a 923/2012/EU rendelet sérelme nélkül a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatról szóló 3. melléklet (18. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 76. számúval bezárólag);

| b) | a légiforgalmi szolgáltatásokról szóló 11. melléklet (13. kiadás, 2001. július, valamennyi módosítással a 49. számúval bezárólag) és megfelelő esetben a 923/2012/EU végrehajtási rendelet; |
| --- | --- |

b)

a légiforgalmi szolgáltatásokról szóló 11. melléklet (13. kiadás, 2001. július, valamennyi módosítással a 49. számúval bezárólag) és megfelelő esetben a 923/2012/EU végrehajtási rendelet;

| c) | a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló 2014. február 12-i 139/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) sérelme nélkül a repülőterekről szóló 14. melléklet az alábbi változatokban:






  i. | a repülőterek kialakításáról és üzemeltetéséről szóló I. kötet (6. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 11-A. számúval bezárólag, valamint 2014. november 13. után a 11-B. számú módosítással is); |
| --- | --- | --- |

c)

a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló 2014. február 12-i 139/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) sérelme nélkül a repülőterekről szóló 14. melléklet az alábbi változatokban:

i.

a repülőterek kialakításáról és üzemeltetéséről szóló I. kötet (6. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 11-A. számúval bezárólag, valamint 2014. november 13. után a 11-B. számú módosítással is);

| ii. | a helikopter-repülőterekről szóló II. kötet (4. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 5. számúval bezárólag). |
| --- | --- |

ii.

a helikopter-repülőterekről szóló II. kötet (4. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 5. számúval bezárólag).

(2)  A Bizottság 2014. február 12-i 139/2014/EU rendelete a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 44., 2014.2.14., 1. o.).”"

| 4. | A IV. mellékletben a 2. pont b) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény alábbi mellékleteiben foglalt előírások, amennyiben azok vonatkoznak az érintett légtérben ellátott légiforgalmi tájékoztató szolgálatokra:






  i. | a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatokról szóló 3. melléklet (18. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 76. számúval bezárólag); |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A IV. mellékletben a 2. pont b) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény alábbi mellékleteiben foglalt előírások, amennyiben azok vonatkoznak az érintett légtérben ellátott légiforgalmi tájékoztató szolgálatokra:

i.

a nemzetközi léginavigációval kapcsolatos meteorológiai szolgálatokról szóló 3. melléklet (18. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 76. számúval bezárólag);

| ii. | a légiforgalmi térképekről szóló 4. melléklet (11. kiadás, 2009. július, az összes módosítással az 57. számúig); |
| --- | --- |

ii.

a légiforgalmi térképekről szóló 4. melléklet (11. kiadás, 2009. július, az összes módosítással az 57. számúig);

| iii. | a 73/2010/EU rendelet sérelme nélkül a légiforgalmi tájékoztató szolgálatokról szóló 15. melléklet (14. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 37. számúval bezárólag).” |
| --- | --- |

iii.

a 73/2010/EU rendelet sérelme nélkül a légiforgalmi tájékoztató szolgálatokról szóló 15. melléklet (14. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 37. számúval bezárólag).”

| 5. | Az V. melléklet 3. pontja a)–e) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a rádiónavigációs segédeszközökről szóló I. kötet (6. kiadás, 2006. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag); |
| --- | --- | --- |

5.

Az V. melléklet 3. pontja a)–e) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a rádiónavigációs segédeszközökről szóló I. kötet (6. kiadás, 2006. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag);

| b) | a távközlési eljárásokról szóló II. kötet, a PANS szerinti eljárásokat is beleértve (6. kiadás, 2001. október, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag); |
| --- | --- |

b)

a távközlési eljárásokról szóló II. kötet, a PANS szerinti eljárásokat is beleértve (6. kiadás, 2001. október, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag);

| c) | a távközlési rendszerekről szóló III. kötet (2. kiadás, 2007. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag); |
| --- | --- |

c)

a távközlési rendszerekről szóló III. kötet (2. kiadás, 2007. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag);

| d) | a légtérellenőrző radar- és ütközéselhárító rendszerekről szóló IV. kötet (4. kiadás, 2007. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag); |
| --- | --- |

d)

a légtérellenőrző radar- és ütközéselhárító rendszerekről szóló IV. kötet (4. kiadás, 2007. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag);

| e) | a rádióspektrum légiforgalmi felhasználásáról szóló V. kötet (3. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag).” |
| --- | --- |

e)

a rádióspektrum légiforgalmi felhasználásáról szóló V. kötet (3. kiadás, 2013. július, valamennyi módosítással a 88-A. számúval bezárólag).”

---

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/57 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/57

---

A BIZOTTSÁG 449/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. május 2.)

az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2011. december 14-i 2012/105/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | 2012. agusztus 22-én az Oroszországi Föderáció csatlakozott a Kereskedelmi Világszervezethez. Az Oroszországi Föderáció kötelezettségvállalásai tartalmazzák a bizonyos tűlevelű fafajták vámkontingenseinek Unióba történő kivitelre eső részét. Az említett vámkontingensek kezelésének szabályait az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodás (2) (a továbbiakban: megállapodás), valamint az az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött megállapodás szerinti technikai szabályokról szóló jegyzőkönyv (3) (a továbbiakban: jegyzőkönyv) tartalmazza. A megállapodást és a jegyzőkönyvet 2011. december 16-án írták alá. A megállapodást és jegyzőkönyvet ideiglenesen alkalmazták az Ororszországi Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozásának időpontjától. |
| --- | --- |

(1)

2012. agusztus 22-én az Oroszországi Föderáció csatlakozott a Kereskedelmi Világszervezethez. Az Oroszországi Föderáció kötelezettségvállalásai tartalmazzák a bizonyos tűlevelű fafajták vámkontingenseinek Unióba történő kivitelre eső részét. Az említett vámkontingensek kezelésének szabályait az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodás (2) (a továbbiakban: megállapodás), valamint az az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött megállapodás szerinti technikai szabályokról szóló jegyzőkönyv (3) (a továbbiakban: jegyzőkönyv) tartalmazza. A megállapodást és a jegyzőkönyvet 2011. december 16-án írták alá. A megállapodást és jegyzőkönyvet ideiglenesen alkalmazták az Ororszországi Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozásának időpontjától.

| (2) | A 2012/105/EU határozat 4. cikke értelmében a Bizottság 498/2012/EU végrehajtási rendelete (4) meghatározta az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztására vonatkozó szabályokat. A rendelet hatályát veszti azon a napon, amikor a jegyzőkönyvet már nem ideiglenesen kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A 2012/105/EU határozat 4. cikke értelmében a Bizottság 498/2012/EU végrehajtási rendelete (4) meghatározta az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztására vonatkozó szabályokat. A rendelet hatályát veszti azon a napon, amikor a jegyzőkönyvet már nem ideiglenesen kell alkalmazni.

| (3) | A megállapodást és a jegyzőkönyvet továbbra is ideiglenesen alkalmazzák a megkötésükig szükséges eljárások befejezéséig, azonban a 498/2012/EU rendelet végrehajtásával kapcsolatosan nyert tapasztalat az első három kontingensidőszak során rámutatott arra, hogy a vámkontingensek első három kontingensidőszakban való alacsony kihasználtságának tekintetbevétele érdekében módosítani kell a rendelet 15. cikkét. A 2015-ös kontingensidőszakban a 13. és 14. cikkben előírt behozatali felső érték csökkentésének felfüggesztésére van szükség annak érdekében, hogy a hagyományos importőrök teljes mértékben kihasználhassák az Unióba irányuló exportokra kiosztott vámkontingenseket. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást és a jegyzőkönyvet továbbra is ideiglenesen alkalmazzák a megkötésükig szükséges eljárások befejezéséig, azonban a 498/2012/EU rendelet végrehajtásával kapcsolatosan nyert tapasztalat az első három kontingensidőszak során rámutatott arra, hogy a vámkontingensek első három kontingensidőszakban való alacsony kihasználtságának tekintetbevétele érdekében módosítani kell a rendelet 15. cikkét. A 2015-ös kontingensidőszakban a 13. és 14. cikkben előírt behozatali felső érték csökkentésének felfüggesztésére van szükség annak érdekében, hogy a hagyományos importőrök teljes mértékben kihasználhassák az Unióba irányuló exportokra kiosztott vámkontingenseket.

| (4) | A 498/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 498/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/105/EU tanácsi határozattal létrehozott Fabehozatali Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/105/EU tanácsi határozattal létrehozott Fabehozatali Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 498/2012/EU végrehajtási rendelet 15. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

(1)   Ha az import felső értékeinek a 13. és 14. cikkben előírt csökkentésére előírt feltételek egyszerre teljesülnek, csak a jelentősebb csökkentést (Ri vagy ri) kell alkalmazni.

(2)   A 13. és 14. cikk rendelkezései nem alkalmazandók az első három kontingensidőszakot követő első kontingensidőszak során.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  A Tanács 2011. december 14-i határozata az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 57., 2012.2.29., 1. o.).

1

(2)  Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és az Orosz Föderáció között az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről (HL L 57., 2012.2.29., 3. o.).

2

(3)  Jegyzőkönyv az Európai Unió és az Orosz Föderáció között az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről szóló, az Európai Unió és az Orosz Föderáció között levélváltás formájában létrejött megállapodás szerinti technikai szabályokról (HL L 57., 2012.2.29., 5. o.).

3

(4)  A Bizottság 2012. június 12-i 498/2012/EU végrehajtási rendelete az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról (HL L 152., 2012.6.13., 28. o.).

4

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/59

---

A BIZOTTSÁG 450/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. április 30.)

az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 213. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2014. április 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, miután megfontolta az e személy által benyújtott, a jegyzékből való törlésére vonatkozó kérelmet és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1904(2009) sz. határozata alapján intézményesített ombudsman átfogó jelentését. |
| --- | --- |

(2)

2014. április 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, miután megfontolta az e személy által benyújtott, a jegyzékből való törlésére vonatkozó kérelmet és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1904(2009) sz. határozata alapján intézményesített ombudsman átfogó jelentését.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést el kell hagyni:

„Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (más néven: a) Abu Abdullah; b) Abdellah; c) Abdullah); d) Abou Abdullah; e) Abdullah Youssef). Címe: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Olaszország. Születési ideje: 1966.9.4. Születési helye: Kairouan, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: G025057 (1999.6.23-án kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2004.2.5-én lejárt). Nemzeti személyazonosító száma: AO 2879097 (olasz személyi igazolvány, érvényes 2012.10.30-ig). Egyéb információ: a) olaszországi adószáma: BDA YSF 66P04 Z352Q; b) nem léphet be a schengeni térségbe; c) anyja neve: Fatima Abdaoui; d) egy Olaszországban működő szervezet tagja, amely közvetlenül kapcsolatban áll az Iszlám Maghrebi al-Kaida (Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb) szervezettel. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25..”

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/61

---

A BIZOTTSÁG 451/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. május 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | CL | 173,8 |
| MA | 40,5 |
| MK | 102,8 |
| TN | 109,1 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 104,7 |
| 0707 00 05 | MA | 35,6 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 84,7 |
| 0709 93 10 | MA | 70,8 |
| TR | 112,1 |
| ZA | 31,4 |
| ZZ | 71,4 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 91,1 |
| MA | 48,7 |
| TN | 64,4 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 63,4 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 89,9 |
| ZZ | 62,8 |
| 0808 10 80 | AR | 118,6 |
| BR | 86,6 |
| CL | 104,3 |
| CN | 98,7 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 147,4 |
| US | 158,7 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 107,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

CL

173,8

MA

40,5

MK

102,8

TN

109,1

TR

97,3

ZZ

104,7

0707 00 05

MA

35,6

TR

133,7

ZZ

84,7

0709 93 10

MA

70,8

TR

112,1

ZA

31,4

ZZ

71,4

0805 10 20

EG

49,6

IL

91,1

MA

48,7

TN

64,4

TR

63,3

ZZ

63,4

0805 50 10

MA

35,6

TR

89,9

ZZ

62,8

0808 10 80

AR

118,6

BR

86,6

CL

104,3

CN

98,7

MK

30,8

NZ

147,4

US

158,7

ZA

118,0

ZZ

107,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/63

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG ATALANTA/2/2014 HATÁROZATA

(2014. április 29.)

a harmadik államoknak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) való hozzájárulása elfogadásáról és az ATALANTA/3/2009 határozat módosításáról

(2014/244/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel a Politikai és Biztonsági Bizottságnak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelet (Atalanta) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló ATALANTA/3/2009 (2009/369/KKBP) határozatára (2),

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy hozza meg a harmadik államok által felajánlott hozzájárulások elfogadásáról szóló megfelelő határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy hozza meg a harmadik államok által felajánlott hozzájárulások elfogadásáról szóló megfelelő határozatokat.

| (2) | Az EU műveleti parancsnokának az Új-Zéland által nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó 2014. március 11-i ajánlása, valamint az Európai Unió Katonai Bizottságának 2014. március 25-i szakvéleménye alapján Új-Zéland hozzájárulását el kell fogadni. |
| --- | --- |

(2)

Az EU műveleti parancsnokának az Új-Zéland által nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó 2014. március 11-i ajánlása, valamint az Európai Unió Katonai Bizottságának 2014. március 25-i szakvéleménye alapján Új-Zéland hozzájárulását el kell fogadni.

| (3) | A Politikai és Biztonsági Bizottság ATALANTA/3/2009 határozatát ezért módosítani kell az azon harmadik országokat felsoroló melléklet törlése céljából, amelyek hozzájárulása elfogadásra került. |
| --- | --- |

(3)

A Politikai és Biztonsági Bizottság ATALANTA/3/2009 határozatát ezért módosítani kell az azon harmadik országokat felsoroló melléklet törlése céljából, amelyek hozzájárulása elfogadásra került.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió olyan határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmi vonatkozásai vannak, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió olyan határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmi vonatkozásai vannak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A PBB elfogadja és jelentősnek ítéli a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) Új-Zéland által felajánlott hozzájárulást.

(2)   Új-Zéland mentesül az Atalanta költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól.

2. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság ATALANTA/3/2009 határozata a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében szereplő „a mellékletben említett” szövegrészt el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében szereplő „a mellékletben említett” szövegrészt el kell hagyni.

| 2. | A mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A mellékletet el kell hagyni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  HL L 112., 2009.5.6., 9. o.

2

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/65

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 28.)

Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/245/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Brazília hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Brazília hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről.

| (2) | 2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak. |
| --- | --- |

(2)

2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Brazília hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerét a Brazil Értékpapír- és Tőzsdebizottság (Comissão de Valores Mobiliários – CVM) ICVM 521. számú, 2012. április 25-én elfogadott rendelete alkotja, amelynek alapját az 1976. évi 6385. számú törvény jelenti. A szabályozási keret kötelezi a hitelminősítő intézeteket arra, hogy tartsák be az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) magatartási kódexének előírásait. Valamennyi releváns törvény és rendelet hatályba lépett. E szabályozási keretnek megfelelően a hitelminősítő intézeteket nyilvántartásba kell venni és tekintetükben a CVM folyamatos felügyeletet végez. Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere átfogó hatáskörrel ruházza fel a CVM-et, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy az adott hitelminősítő intézet eleget tesz-e jogi kötelezettségeinek. A CVM megvizsgálhatja a könyvviteli nyilvántartásokat és könyveket vagy dokumentumokat, valamint bármely más nyilvántartást, és azokból kivonatokat készíthet, és egyéb szankciók sérelme nélkül pénzbírság terhe mellett információt vagy magyarázatot kérhet. A CVM hatáskörébe tartozik továbbá, hogy a hitelminősítő intézetek hatékony felügyelete és a jogérvényesítés biztosítása érdekében előzetes értesítéssel vagy anélkül vizsgálatot hajtson végre, valamint a hatályos szabályok hitelminősítő intézet általi megsértése esetén szankciókat állapítson meg. A CVM különböző szankciókat vethet ki a hitelminősítő intézetekre és a minősítési eljárásban közvetlenül részt vevő bármely személyre, ezek a figyelmeztetéstől a pénzbírságon és felfüggesztésen át a hitelminősítő intézet nyilvántartásból való törléséig terjedhetnek. Amennyiben a CVM megállapítja, hogy bűncselekmény történt, az ügyet az ügyészséghez ('Ministério Público') utalja. Emellett a CVM kérésre részt vehet az értékpapírpiaccal összefüggő jogvitákban, melyek során tevékenysége kiterjedhet többek között bizonyítékok gyűjtésére vagy jogi szakvélemény kibocsátására. A hitelintézeteknek éves adatszolgáltatás céljából formanyomtatványt kell benyújtaniuk a CVM számára, továbbá tájékoztatniuk kell a következő eseményekről: a módszertan jelentős változása; a hitelminősítési tevékenység megszüntetésére vonatkozó határozat; illetve amennyiben egy kibocsátó nem használta fel az előzetes véleményt valamely tranzakció közzététele során. 2013 szeptemberéig valamennyi hitelminősítő intézet eljuttatta a CVM-hez a frissített adatszolgáltatási formanyomtatványokat és a különböző eseményekhez kapcsolódó információkat. A CVM megvizsgálta a dokumentumokat és egy hitelminősítő intézet esetében kérte a megállapított összeférhetetlenség tisztázását, amelyet a szóban forgó hitelminősítő intézet teljesített. Az ESMA és a CVM között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a brazil hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó brazíliai felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Brazília hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerét a Brazil Értékpapír- és Tőzsdebizottság (Comissão de Valores Mobiliários – CVM) ICVM 521. számú, 2012. április 25-én elfogadott rendelete alkotja, amelynek alapját az 1976. évi 6385. számú törvény jelenti. A szabályozási keret kötelezi a hitelminősítő intézeteket arra, hogy tartsák be az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) magatartási kódexének előírásait. Valamennyi releváns törvény és rendelet hatályba lépett. E szabályozási keretnek megfelelően a hitelminősítő intézeteket nyilvántartásba kell venni és tekintetükben a CVM folyamatos felügyeletet végez. Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere átfogó hatáskörrel ruházza fel a CVM-et, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy az adott hitelminősítő intézet eleget tesz-e jogi kötelezettségeinek. A CVM megvizsgálhatja a könyvviteli nyilvántartásokat és könyveket vagy dokumentumokat, valamint bármely más nyilvántartást, és azokból kivonatokat készíthet, és egyéb szankciók sérelme nélkül pénzbírság terhe mellett információt vagy magyarázatot kérhet. A CVM hatáskörébe tartozik továbbá, hogy a hitelminősítő intézetek hatékony felügyelete és a jogérvényesítés biztosítása érdekében előzetes értesítéssel vagy anélkül vizsgálatot hajtson végre, valamint a hatályos szabályok hitelminősítő intézet általi megsértése esetén szankciókat állapítson meg. A CVM különböző szankciókat vethet ki a hitelminősítő intézetekre és a minősítési eljárásban közvetlenül részt vevő bármely személyre, ezek a figyelmeztetéstől a pénzbírságon és felfüggesztésen át a hitelminősítő intézet nyilvántartásból való törléséig terjedhetnek. Amennyiben a CVM megállapítja, hogy bűncselekmény történt, az ügyet az ügyészséghez ('Ministério Público') utalja. Emellett a CVM kérésre részt vehet az értékpapírpiaccal összefüggő jogvitákban, melyek során tevékenysége kiterjedhet többek között bizonyítékok gyűjtésére vagy jogi szakvélemény kibocsátására. A hitelintézeteknek éves adatszolgáltatás céljából formanyomtatványt kell benyújtaniuk a CVM számára, továbbá tájékoztatniuk kell a következő eseményekről: a módszertan jelentős változása; a hitelminősítési tevékenység megszüntetésére vonatkozó határozat; illetve amennyiben egy kibocsátó nem használta fel az előzetes véleményt valamely tranzakció közzététele során. 2013 szeptemberéig valamennyi hitelminősítő intézet eljuttatta a CVM-hez a frissített adatszolgáltatási formanyomtatványokat és a különböző eseményekhez kapcsolódó információkat. A CVM megvizsgálta a dokumentumokat és egy hitelminősítő intézet esetében kérte a megállapított összeférhetetlenség tisztázását, amelyet a szóban forgó hitelminősítő intézet teljesített. Az ESMA és a CVM között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a brazil hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó brazíliai felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. A vállalatirányítás tekintetében Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere nyilvántartásba-vételi eljárásuk részeként előírja a hitelminősítő intézetek számára, hogy vállalatirányítási struktúrájuk keretében legalább két igazgatót nevezzenek ki, akik közül az egyiknek függetlennek kell lennie, és neki kell felelősséget viselnie a szabályoknak való megfelelés tekintetében. A brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer, amely előírja az IOSCO-kódex kötelező betartását, kötelezi a hitelminősítő intézeteket arra, hogy megfelelő rendelkezések révén kezeljék az összeférhetetlenséget. A hitelminősítő intézet magatartási kódexében elő kell írni az összeférhetetlenséget jelentő helyzetek azonosítására, megszüntetésére, kezelésére és közzétételére szolgáló mechanizmusok elfogadását. A brazil keretrendszer részletes szabályokat tartalmaz a kiszervezésre, az adatnyilvántartásra és a titoktartásra vonatkozóan is. A hitelminősítő intézeteknek felülvizsgálati feladatkört kell létrehozniuk a minősítési módszerek felülvizsgálatához, és a brazil keretrendszer a hitelminősítésekre és a minősítési tevékenységekre vonatkozó átfogó közzétételi előírásokat állapít meg, például előírja, hogy a hitelminősítő intézeteknek megfelelő időben kell kiadniuk minősítési határozataikat, a minősítések korábbi teljesítményét ismertető dokumentumot kell közzétenniük, és többek között a tevékenységükre vonatkozó információkat tartalmazó éves jelentést kell nyilvánosságra hozniuk. Következésképpen a brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. A vállalatirányítás tekintetében Brazília jogi és felügyeleti keretrendszere nyilvántartásba-vételi eljárásuk részeként előírja a hitelminősítő intézetek számára, hogy vállalatirányítási struktúrájuk keretében legalább két igazgatót nevezzenek ki, akik közül az egyiknek függetlennek kell lennie, és neki kell felelősséget viselnie a szabályoknak való megfelelés tekintetében. A brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer, amely előírja az IOSCO-kódex kötelező betartását, kötelezi a hitelminősítő intézeteket arra, hogy megfelelő rendelkezések révén kezeljék az összeférhetetlenséget. A hitelminősítő intézet magatartási kódexében elő kell írni az összeférhetetlenséget jelentő helyzetek azonosítására, megszüntetésére, kezelésére és közzétételére szolgáló mechanizmusok elfogadását. A brazil keretrendszer részletes szabályokat tartalmaz a kiszervezésre, az adatnyilvántartásra és a titoktartásra vonatkozóan is. A hitelminősítő intézeteknek felülvizsgálati feladatkört kell létrehozniuk a minősítési módszerek felülvizsgálatához, és a brazil keretrendszer a hitelminősítésekre és a minősítési tevékenységekre vonatkozó átfogó közzétételi előírásokat állapít meg, például előírja, hogy a hitelminősítő intézeteknek megfelelő időben kell kiadniuk minősítési határozataikat, a minősítések korábbi teljesítményét ismertető dokumentumot kell közzétenniük, és többek között a tevékenységükre vonatkozó információkat tartalmazó éves jelentést kell nyilvánosságra hozniuk. Következésképpen a brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Az említett befolyásolás ellentétes lenne a törvényesség brazil alkotmányba foglalt elvével, amely előírja, hogy a közjogi hatóságok csak akkor tehetnek intézkedést, ha azt törvény írja elő. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza a CVM-et vagy egyéb közigazgatási szerveket arra, hogy befolyásolják a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Az említett befolyásolás ellentétes lenne a törvényesség brazil alkotmányba foglalt elvével, amely előírja, hogy a közjogi hatóságok csak akkor tehetnek intézkedést, ha azt törvény írja elő. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza a CVM-et vagy egyéb közigazgatási szerveket arra, hogy befolyásolják a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos brazíliai jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos, Brazíliában hatályos jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31.).

2

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/68

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 28.)

Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/246/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Argentína hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Argentína hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről.

| (2) | 2013. május 31-i szakvéleményében és annak 2013. december 18-án benyújtott aktualizált változatában az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak. |
| --- | --- |

(2)

2013. május 31-i szakvéleményében és annak 2013. december 18-án benyújtott aktualizált változatában az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Argentína jogi és felügyeleti keretrendszere 1992 óta hatályos. A keretrendszert a közelmúltban módosították és megerősítették, és jelenleg a következő, hatályos jogszabályokat tartalmazza: a 2012. november 29-én elfogadott, a 2013. július 29-i 1023/13. számú rendelettel kiegészített 26.831. számú törvény (a tőkepiacokról szóló törvény), amely meghatározza az argentin tőkepiacokra vonatkozó általános szabályokat, többek között a hitelminősítő intézetek által alkalmazandó magas szintű elveket, valamint az új, végrehajtási jogkörrel rendelkező Nemzeti Értékpapír-bizottság (Comision Nacional de Valores – CNV) rendeletei, amelyeket a 622/2013. számú általános határozattal fogadtak el. Emellett a hitelminősítő intézeteknek be kell tartaniuk az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) magatartási kódexének előírásait. E szabályozási keretnek megfelelően a hitelminősítő intézeteket nyilvántartásba kell venni és tekintetükben a CNV folyamatos felügyeletet végez. A 26.831. számú törvény meghatározza a CNV felügyeleti és szankcionálási jogköreit. A CNV hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy ellenőrzéseket és vizsgálatokat hajtson végre a felügyeleti hatáskörébe tartozó természetes és jogi személyek tekintetében, kikérje a bűnüldöző hatóságok segítségét, jogi eljárást kezdeményezzen és bejelentést tegyen a bűncselekményekről. A CNV félévente elvégzi valamennyi nyilvántartásba vett hitelminősítő intézet helyszíni és dokumentumok átvizsgálása útján történő vizsgálatát. A CNV a hatályos előírások megsértése esetén szankciókat vethet ki, ez lehet pénzbírság, vagy az igazgatóként, vezetőként, könyvvizsgálóként vagy minősítési bizottság tagjaként végzett tevékenység folytatásától való minimum ötéves időszakra szóló eltiltás. A CNV továbbá ideiglenesen vagy tartósan felfüggesztheti a felelős személyeket, valamint visszavonhatja a hitelminősítő intézet nyilvántartásba vételét vagy engedélyét. A CNV weboldalán nyilvánosan elérhetővé teszi a jogérvényesítési esetek jegyzékét a következők megjelölésével: az ügy elindításának időpontja, a végső határozat meghozatalának időpontja és a kivetett szankciók. Az ESMA és a CNV között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy az argentin hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó argentin felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Argentína jogi és felügyeleti keretrendszere 1992 óta hatályos. A keretrendszert a közelmúltban módosították és megerősítették, és jelenleg a következő, hatályos jogszabályokat tartalmazza: a 2012. november 29-én elfogadott, a 2013. július 29-i 1023/13. számú rendelettel kiegészített 26.831. számú törvény (a tőkepiacokról szóló törvény), amely meghatározza az argentin tőkepiacokra vonatkozó általános szabályokat, többek között a hitelminősítő intézetek által alkalmazandó magas szintű elveket, valamint az új, végrehajtási jogkörrel rendelkező Nemzeti Értékpapír-bizottság (Comision Nacional de Valores – CNV) rendeletei, amelyeket a 622/2013. számú általános határozattal fogadtak el. Emellett a hitelminősítő intézeteknek be kell tartaniuk az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO) magatartási kódexének előírásait. E szabályozási keretnek megfelelően a hitelminősítő intézeteket nyilvántartásba kell venni és tekintetükben a CNV folyamatos felügyeletet végez. A 26.831. számú törvény meghatározza a CNV felügyeleti és szankcionálási jogköreit. A CNV hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy ellenőrzéseket és vizsgálatokat hajtson végre a felügyeleti hatáskörébe tartozó természetes és jogi személyek tekintetében, kikérje a bűnüldöző hatóságok segítségét, jogi eljárást kezdeményezzen és bejelentést tegyen a bűncselekményekről. A CNV félévente elvégzi valamennyi nyilvántartásba vett hitelminősítő intézet helyszíni és dokumentumok átvizsgálása útján történő vizsgálatát. A CNV a hatályos előírások megsértése esetén szankciókat vethet ki, ez lehet pénzbírság, vagy az igazgatóként, vezetőként, könyvvizsgálóként vagy minősítési bizottság tagjaként végzett tevékenység folytatásától való minimum ötéves időszakra szóló eltiltás. A CNV továbbá ideiglenesen vagy tartósan felfüggesztheti a felelős személyeket, valamint visszavonhatja a hitelminősítő intézet nyilvántartásba vételét vagy engedélyét. A CNV weboldalán nyilvánosan elérhetővé teszi a jogérvényesítési esetek jegyzékét a következők megjelölésével: az ügy elindításának időpontja, a végső határozat meghozatalának időpontja és a kivetett szankciók. Az ESMA és a CNV között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy az argentin hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó argentin felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. Az argentin jogi és felügyeleti keretrendszer előírja a hitelminősítő intézetek számára, hogy irányításukat igazgatótanács lássa el, amely felelős a hitelminősítő intézet megbízható és prudens irányításának biztosításáért, a minősítési tevékenység függetlenségéért, valamint az összeférhetetlenségek megfelelő azonosításáért, kezeléséért, közzétételéért és kiküszöböléséért. A hitelminősítő intézeteknek megfelelő és hatékony szervezeti és adminisztratív intézkedéseket kell elfogadniuk e célból, továbbá a speciális pénzügyi információs csatorna („Autopista de la informacion financiera”) révén naprakészen tartott információkat kell benyújtaniuk a minősítési bizottsághoz, az igazgatótanácsi tagokhoz, a vezetőkhöz és az alkalmazottakhoz kapcsolódó tényleges és lehetséges összeférhetetlenségről. A hitelminősítő intézeteknek folyamatos és hatékony megfelelést biztosító feladatkört kell létrehozniuk és fenntartaniuk, amely független és közvetlenül az igazgatótanácsnak számol be. A szervezeti folyamatok és eljárások tekintetében az argentin jogi és felügyeleti keretrendszer részletes szabályokat tartalmaz a kiszervezésre, az adatnyilvántartásra és a titoktartásra vonatkozóan. A hitelminősítő intézeteknek legalább évente felül kell vizsgálniuk minősítési módszereiket, modelljeiket és alapvető minősítési feltételezéseiket, és minősítéseik tekintetében legalább évente négyszer nyomon követést és felülvizsgálatot kell végezniük. Az argentin keretrendszer a hitelminősítésekre és a minősítési tevékenységekre vonatkozó átfogó közzétételi előírásokat tartalmaz, például a minősítési kategóriák kötelező használata tekintetében, valamint előírja, hogy a hitelminősítéseket közvetlenül a minősítési bizottság határozatát követően közzé kell tenni és a speciális pénzügyi információs csatornán keresztül biztosítani kell valamennyi minősítés és a minősítési jelentések közzétételét a CNV weboldalán. Következésképpen az argentin jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. Az argentin jogi és felügyeleti keretrendszer előírja a hitelminősítő intézetek számára, hogy irányításukat igazgatótanács lássa el, amely felelős a hitelminősítő intézet megbízható és prudens irányításának biztosításáért, a minősítési tevékenység függetlenségéért, valamint az összeférhetetlenségek megfelelő azonosításáért, kezeléséért, közzétételéért és kiküszöböléséért. A hitelminősítő intézeteknek megfelelő és hatékony szervezeti és adminisztratív intézkedéseket kell elfogadniuk e célból, továbbá a speciális pénzügyi információs csatorna („Autopista de la informacion financiera”) révén naprakészen tartott információkat kell benyújtaniuk a minősítési bizottsághoz, az igazgatótanácsi tagokhoz, a vezetőkhöz és az alkalmazottakhoz kapcsolódó tényleges és lehetséges összeférhetetlenségről. A hitelminősítő intézeteknek folyamatos és hatékony megfelelést biztosító feladatkört kell létrehozniuk és fenntartaniuk, amely független és közvetlenül az igazgatótanácsnak számol be. A szervezeti folyamatok és eljárások tekintetében az argentin jogi és felügyeleti keretrendszer részletes szabályokat tartalmaz a kiszervezésre, az adatnyilvántartásra és a titoktartásra vonatkozóan. A hitelminősítő intézeteknek legalább évente felül kell vizsgálniuk minősítési módszereiket, modelljeiket és alapvető minősítési feltételezéseiket, és minősítéseik tekintetében legalább évente négyszer nyomon követést és felülvizsgálatot kell végezniük. Az argentin keretrendszer a hitelminősítésekre és a minősítési tevékenységekre vonatkozó átfogó közzétételi előírásokat tartalmaz, például a minősítési kategóriák kötelező használata tekintetében, valamint előírja, hogy a hitelminősítéseket közvetlenül a minősítési bizottság határozatát követően közzé kell tenni és a speciális pénzügyi információs csatornán keresztül biztosítani kell valamennyi minősítés és a minősítési jelentések közzétételét a CNV weboldalán. Következésképpen az argentin jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. A CVN közjogi hatóság, következésképpen az 1972. április 3-i 19.549 számú törvény (a közigazgatási eljárásról szóló törvény) hatálya alá tartozik. A CNV a rá ruházott hatáskör keretében közigazgatási aktusok útján jár el. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza a CNV-t vagy egyéb közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolják a hitelminősítések tartalmát vagy a minősítési módszert. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. A CVN közjogi hatóság, következésképpen az 1972. április 3-i 19.549 számú törvény (a közigazgatási eljárásról szóló törvény) hatálya alá tartozik. A CNV a rá ruházott hatáskör keretében közigazgatási aktusok útján jár el. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza a CNV-t vagy egyéb közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolják a hitelminősítések tartalmát vagy a minősítési módszert.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos argentin jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos, Argentínában hatályos jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31.).

2

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/71

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 28.)

Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/247/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Mexikó hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Mexikó hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről.

| (2) | 2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak. |
| --- | --- |

(2)

2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. A hitelminősítő intézeteket 1993 júliusa óta a mexikói Banki és Értékpapír-bizottság (Comisión Nacional Bancaria y de Valores – CNBV) szabályozza és felügyeli. 1999 decembere óta a hitelminősítő intézeteknek meg kell szerezniük a CNBV előzetes engedélyét ahhoz, hogy működhessenek és hitelminősítési szolgáltatást nyújthassanak. A CNBV 2013. február 17-én hivatalos lapjában kihirdette a hitelminősítő intézetekről szóló jelenleg hatályos rendelet (Disposiciones Aplicables a las Institutiones Calificadoras de Valores) módosítását, és az hatályba lépett. A CNBV hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy vizsgálatot kezdjen bármely olyan intézkedés vagy probléma tekintetében, amely a jog megsértését jelentheti vagy alkalmas lehet a jog megsértésére. A CNBV-nek hatásköre van ahhoz, hogy bármilyen típusú információt és dokumentumot bekérjen, helyszíni vizsgálatot hajtson végre és beidézzen bármely olyan személyt, aki hozzájárulhat a vizsgálathoz. A hitelminősítő intézetek tartósan vagy ideiglenesen eltilthatók, felfüggeszthetők, illetve engedélyük visszavonható. A CNBV jogosult továbbá közigazgatási bírság kivetésére. A CNBV végrehajtja a nyilvántartásba vett hitelminősítő intézetek éves megfelelőségi felülvizsgálatát, amely alapján észrevételeket tesz és szankciókat vet ki. Az ESMA és a CNBV között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a mexikói hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó mexikói felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. A hitelminősítő intézeteket 1993 júliusa óta a mexikói Banki és Értékpapír-bizottság (Comisión Nacional Bancaria y de Valores – CNBV) szabályozza és felügyeli. 1999 decembere óta a hitelminősítő intézeteknek meg kell szerezniük a CNBV előzetes engedélyét ahhoz, hogy működhessenek és hitelminősítési szolgáltatást nyújthassanak. A CNBV 2013. február 17-én hivatalos lapjában kihirdette a hitelminősítő intézetekről szóló jelenleg hatályos rendelet (Disposiciones Aplicables a las Institutiones Calificadoras de Valores) módosítását, és az hatályba lépett. A CNBV hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy vizsgálatot kezdjen bármely olyan intézkedés vagy probléma tekintetében, amely a jog megsértését jelentheti vagy alkalmas lehet a jog megsértésére. A CNBV-nek hatásköre van ahhoz, hogy bármilyen típusú információt és dokumentumot bekérjen, helyszíni vizsgálatot hajtson végre és beidézzen bármely olyan személyt, aki hozzájárulhat a vizsgálathoz. A hitelminősítő intézetek tartósan vagy ideiglenesen eltilthatók, felfüggeszthetők, illetve engedélyük visszavonható. A CNBV jogosult továbbá közigazgatási bírság kivetésére. A CNBV végrehajtja a nyilvántartásba vett hitelminősítő intézetek éves megfelelőségi felülvizsgálatát, amely alapján észrevételeket tesz és szankciókat vet ki. Az ESMA és a CNBV között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a mexikói hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó mexikói felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. A vállalatirányításra vonatkozó mexikói jogi keret előírja, hogy a hitelminősítő intézeteknek legfeljebb 21 igazgatóból álló igazgatótanáccsal kell rendelkezniük, és az igazgatók legalább 25 %-ának teljesítenie kell a függetlenségre vonatkozó előírásokat. A független igazgatók hatáskörébe kell tartoznia többek között a hitelminősítési politika és módszertan kidolgozásának, hatékony belső kontrollrendszer működtetésének, valamint a megfelelési és irányítási folyamatok ellenőrzésének. Azonosítani kell és meg kell szüntetni az összeférhetetlenséget, és adott esetben tájékoztatni kell a megfelelési vezetőt bármely olyan lehetséges összeférhetetlenségről, amely befolyásolhatja a minősítéseket. Amennyiben a hitelminősítő intézet olyan összeférhetetlenséget állapít meg, amely esetleg befolyásolhatja minősítéseit, tartózkodnia kell a szolgáltatásnyújtástól. A mexikói jogi keret átfogó szervezeti követelményeket tartalmaz az adatnyilvántartásra és a titoktartásra vonatkozóan, és biztosítja, hogy a hitelminősítő intézetek teljes körű felelősséget viseljenek a kiszervezett tevékenységekért. A hitelminősítő intézetek számára kiszervezett szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok szintén a CNBV felügyelete alá tartoznak. A hitelminősítő intézeteknek formális felülvizsgálati feladatkört kell létrehozniuk a minősítési módszerek és modellek felülvizsgálata céljából, és a mexikói keretrendszer a hitelminősítésekre és a minősítési tevékenységre vonatkozó széles körű közzétételi előírásokat tartalmaz. Következésképpen a mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. A vállalatirányításra vonatkozó mexikói jogi keret előírja, hogy a hitelminősítő intézeteknek legfeljebb 21 igazgatóból álló igazgatótanáccsal kell rendelkezniük, és az igazgatók legalább 25 %-ának teljesítenie kell a függetlenségre vonatkozó előírásokat. A független igazgatók hatáskörébe kell tartoznia többek között a hitelminősítési politika és módszertan kidolgozásának, hatékony belső kontrollrendszer működtetésének, valamint a megfelelési és irányítási folyamatok ellenőrzésének. Azonosítani kell és meg kell szüntetni az összeférhetetlenséget, és adott esetben tájékoztatni kell a megfelelési vezetőt bármely olyan lehetséges összeférhetetlenségről, amely befolyásolhatja a minősítéseket. Amennyiben a hitelminősítő intézet olyan összeférhetetlenséget állapít meg, amely esetleg befolyásolhatja minősítéseit, tartózkodnia kell a szolgáltatásnyújtástól. A mexikói jogi keret átfogó szervezeti követelményeket tartalmaz az adatnyilvántartásra és a titoktartásra vonatkozóan, és biztosítja, hogy a hitelminősítő intézetek teljes körű felelősséget viseljenek a kiszervezett tevékenységekért. A hitelminősítő intézetek számára kiszervezett szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok szintén a CNBV felügyelete alá tartoznak. A hitelminősítő intézeteknek formális felülvizsgálati feladatkört kell létrehozniuk a minősítési módszerek és modellek felülvizsgálata céljából, és a mexikói keretrendszer a hitelminősítésekre és a minősítési tevékenységre vonatkozó széles körű közzétételi előírásokat tartalmaz. Következésképpen a mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. A mexikói alkotmány szerint a közigazgatási hatóságok csak akkor intézkedhetnek, ha arra a hatályos jog alapján kifejezett felhatalmazással vagy hatáskörrel rendelkeznek. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza a CNBV-t vagy egyéb közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolja a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. A mexikói alkotmány szerint a közigazgatási hatóságok csak akkor intézkedhetnek, ha arra a hatályos jog alapján kifejezett felhatalmazással vagy hatáskörrel rendelkeznek. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza a CNBV-t vagy egyéb közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolja a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos mexikói jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos, Mexikóban hatályos jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31.).

2

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/73

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 28.)

Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/248/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Szingapúr hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Szingapúr hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről.

| (2) | 2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak. |
| --- | --- |

(2)

2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Szingapúr hitelminősítő intézetekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere 2012. január 17-én lépett hatályba. A Szingapúri Monetáris Hatóság (Monetary Authority of Singapore – MAS), vagyis Szingapúr központi bankja hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény (Securities and Futures Act – SFA) alapján másodlagos jogszabályokat alkosson. A hitelminősítő intézeteknek ahhoz, hogy hitelminősítési szolgáltatást nyújthassanak Szingapúrban, az SFA-nak megfelelő, tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedélyt kell szerezniük és tekintetükben az MAS folyamatos felügyeletet végez. A tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedéllyel rendelkező hitelminősítő intézetekre az MAS következő rendeletei alkalmazandók: az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó rendeletek (a tevékenység engedélyezése és folytatása tekintetében, valamint a tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedéllyel rendelkezők pénzügyi és letéti követelményei tekintetében), továbbá a hitelminősítő intézetek jogilag kötelező magatartási kódexe. A szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer átfogó hatáskörrel ruházza fel az MAS-t, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy a hitelminősítő intézetek eleget tesznek-e jogi kötelezettségeiknek, emellett a hitelminősítő intézetek kötelesek folyamatosan tájékoztatni az MAS-t adataik változásáról, valamint pénzügyi adatokat szolgáltatni az MAS-nak. Az MAS hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy ellenőrizze a tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedéllyel rendelkezőket, és a hitelminősítő intézeteknek teljes hozzáférést kell biztosítaniuk az MAS számára üzleti könyveikhez, elszámolásaikhoz és dokumentumaikhoz, és meg kell adniuk azokat az információkat, valamint meg kell tenniük azokat az intézkedéseket, amelyek a vizsgálat elvégzéséhez szükségesek lehetnek. Az MAS jogosult arra, hogy másolatokat készítsen a rendelkezésére bocsátott könyvviteli dokumentumokról vagy birtokba vegye azokat, és vizsgálati hatásköre keretében követelheti a dokumentumok bemutatását. 2012 áprilisáig három hitelminősítő intézetet engedélyeztek Szingapúrban és 2013 első nyolc hónapjában az MAS egy helyszíni ellenőrzést hajtott végre. Emellett az MAS jogosult arra, hogy a hitelminősítés tartalmát, a minősítési kilátásokat és módszereket nem érintő írásbeli utasításokat adjon a hitelminősítő intézetnek, amennyiben ezt a közérdek vagy a befektetővédelem szempontjából szükségesnek vagy célszerűnek tartja, visszavonja a hitelminősítő intézet engedélyét vagy felfüggessze a tevékenységét, és nyilvánosságra hozza a szabályozási kötelezettségeknek a hitelminősítő intézet általi megsértésével kapcsolatos információkat. Az MAS nyomozás vagy büntetőeljárás céljából az illetékes nemzeti hatóság elé utalhat ügyeket. Az ESMA és az MAS között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a szingapúri hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó szingapúri felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Szingapúr hitelminősítő intézetekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere 2012. január 17-én lépett hatályba. A Szingapúri Monetáris Hatóság (Monetary Authority of Singapore – MAS), vagyis Szingapúr központi bankja hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó törvény (Securities and Futures Act – SFA) alapján másodlagos jogszabályokat alkosson. A hitelminősítő intézeteknek ahhoz, hogy hitelminősítési szolgáltatást nyújthassanak Szingapúrban, az SFA-nak megfelelő, tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedélyt kell szerezniük és tekintetükben az MAS folyamatos felügyeletet végez. A tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedéllyel rendelkező hitelminősítő intézetekre az MAS következő rendeletei alkalmazandók: az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó rendeletek (a tevékenység engedélyezése és folytatása tekintetében, valamint a tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedéllyel rendelkezők pénzügyi és letéti követelményei tekintetében), továbbá a hitelminősítő intézetek jogilag kötelező magatartási kódexe. A szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer átfogó hatáskörrel ruházza fel az MAS-t, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy a hitelminősítő intézetek eleget tesznek-e jogi kötelezettségeiknek, emellett a hitelminősítő intézetek kötelesek folyamatosan tájékoztatni az MAS-t adataik változásáról, valamint pénzügyi adatokat szolgáltatni az MAS-nak. Az MAS hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy ellenőrizze a tőkepiaci szolgáltatásokra vonatkozó engedéllyel rendelkezőket, és a hitelminősítő intézeteknek teljes hozzáférést kell biztosítaniuk az MAS számára üzleti könyveikhez, elszámolásaikhoz és dokumentumaikhoz, és meg kell adniuk azokat az információkat, valamint meg kell tenniük azokat az intézkedéseket, amelyek a vizsgálat elvégzéséhez szükségesek lehetnek. Az MAS jogosult arra, hogy másolatokat készítsen a rendelkezésére bocsátott könyvviteli dokumentumokról vagy birtokba vegye azokat, és vizsgálati hatásköre keretében követelheti a dokumentumok bemutatását. 2012 áprilisáig három hitelminősítő intézetet engedélyeztek Szingapúrban és 2013 első nyolc hónapjában az MAS egy helyszíni ellenőrzést hajtott végre. Emellett az MAS jogosult arra, hogy a hitelminősítés tartalmát, a minősítési kilátásokat és módszereket nem érintő írásbeli utasításokat adjon a hitelminősítő intézetnek, amennyiben ezt a közérdek vagy a befektetővédelem szempontjából szükségesnek vagy célszerűnek tartja, visszavonja a hitelminősítő intézet engedélyét vagy felfüggessze a tevékenységét, és nyilvánosságra hozza a szabályozási kötelezettségeknek a hitelminősítő intézet általi megsértésével kapcsolatos információkat. Az MAS nyomozás vagy büntetőeljárás céljából az illetékes nemzeti hatóság elé utalhat ügyeket. Az ESMA és az MAS között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a szingapúri hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó szingapúri felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. A vállalatirányítás tekintetében Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszere általános kötelezettséget ír elő a hitelminősítő intézetek, tisztségviselőik és alkalmazottaik számára arra vonatkozóan, hogy feladataikat függetlenül lássák el, és az igazgatók tényleges – az MAS felé igazolandó – függetlenségét egyedi szabályzatok előírása biztosítja. A hitelminősítő intézeteknek az MAS jóváhagyását kell kérniük ügyvezető igazgató vagy igazgató kinevezéséhez, ennek során az MAS figyelembe veszi az illető tapasztalatait, szakértelmét és múltbeli teljesítményét. Az MAS-nak hatásköre van továbbá arra, hogy előírja az ügyvezető igazgató, az igazgatók vagy más tisztségviselők visszahívását, ha úgy véli, hogy az említett személyek – az összeférhetetlenség vagy a felügyeleti és a megfelelési feladatkörök szempontjából – nem látták el megfelelően feladataikat. A szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer átfogó előírásokat tartalmaz a tényleges és lehetséges összeférhetetlenségek azonosítása, megszüntetése, kezelése és közzététele tekintetében. Az említett keret előírja a hitelminősítő intézetek számára azt is, hogy hozzanak létre szigorú és formális felügyeleti feladatkört a minősítési módszerek felülvizsgálata céljából, és szervezeti követelményeket határoz meg az alkalmazandó törvények és szabályok betartásának biztosításához, valamint közzétételi előírásokat állapít meg, például arra vonatkozóan, hogy milyen információkat kell közzétenni a hitelminősítések kibocsátásakor, valamint rendelkezik a minősítési tevékenységekre vonatkozó éves közzétételről. Következésképpen a szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal megfelel az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. A vállalatirányítás tekintetében Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszere általános kötelezettséget ír elő a hitelminősítő intézetek, tisztségviselőik és alkalmazottaik számára arra vonatkozóan, hogy feladataikat függetlenül lássák el, és az igazgatók tényleges – az MAS felé igazolandó – függetlenségét egyedi szabályzatok előírása biztosítja. A hitelminősítő intézeteknek az MAS jóváhagyását kell kérniük ügyvezető igazgató vagy igazgató kinevezéséhez, ennek során az MAS figyelembe veszi az illető tapasztalatait, szakértelmét és múltbeli teljesítményét. Az MAS-nak hatásköre van továbbá arra, hogy előírja az ügyvezető igazgató, az igazgatók vagy más tisztségviselők visszahívását, ha úgy véli, hogy az említett személyek – az összeférhetetlenség vagy a felügyeleti és a megfelelési feladatkörök szempontjából – nem látták el megfelelően feladataikat. A szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer átfogó előírásokat tartalmaz a tényleges és lehetséges összeférhetetlenségek azonosítása, megszüntetése, kezelése és közzététele tekintetében. Az említett keret előírja a hitelminősítő intézetek számára azt is, hogy hozzanak létre szigorú és formális felügyeleti feladatkört a minősítési módszerek felülvizsgálata céljából, és szervezeti követelményeket határoz meg az alkalmazandó törvények és szabályok betartásának biztosításához, valamint közzétételi előírásokat állapít meg, például arra vonatkozóan, hogy milyen információkat kell közzétenni a hitelminősítések kibocsátásakor, valamint rendelkezik a minősítési tevékenységekre vonatkozó éves közzétételről. Következésképpen a szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal megfelel az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően az 1060/2009/EK rendelet célkitűzéseinek, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza az MAS-t vagy más közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolja a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert. Az MAS által tett bármely, hatáskörén kívül eső fellépés bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza az MAS-t vagy más közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolja a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert. Az MAS által tett bármely, hatáskörén kívül eső fellépés bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos szingapúri jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos, Szingapúrban hatályos jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31.).

2

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/76

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 28.)

Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/249/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Hongkong hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. október 22-én megbízta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA), hogy adjon véleményt Hongkong hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogi és felügyeleti keretrendszerének technikai értékeléséről.

| (2) | 2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak. |
| --- | --- |

(2)

2013. május 31-i szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer megfelel az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottnak.

| (3) | Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(3)

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésének megfelelően ahhoz, hogy egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az említett rendelet követelményeivel egyenértékűnek minősüljön, három feltételnek kell teljesülnie.

| (4) | Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Hongkong hitelminősítő intézetekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere a következőket foglalja magában: az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó rendelet (Securities and Futures Ordinance – SFO) és a hitelminősítési szolgáltatást nyújtó személyek magatartási kódexe (Code of Conduct for Persons Providing Credit Rating Services – COC), ez utóbbi megfelelő módosításai 2011. január 1-jén léptek hatályba. A hitelminősítő intézeteknek és azok Hongkongban hitelminősítési szolgáltatást nyújtó hitelminősítő elemzőinek engedéllyel kell rendelkezniük ahhoz, hogy hitelminősítési szolgáltatást nyújthassanak és a hongkongi Securities and Futures Commission (értékpapírokkal és határidős tőzsdei ügyletekkel foglalkozó bizottság – SFC) felügyelete alá kell tartozniuk. Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere átfogó hatáskörrel ruházza fel az SFC-t, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy az adott hitelminősítő intézet eleget tesz-e jogi kötelezettségeinek. Az SFC a szabályozott és nem szabályozott személyeket egyaránt kötelezheti arra, hogy a vizsgálat szempontjából releváns információkat és dokumentumokat szolgáltassanak, ideértve a kereskedelmi és banki tranzakciók adatait, a telefon- és internethasználatra vonatkozó információkat és a tényleges tulajdonosra vonatkozó információkat. Ez a hatáskör a vizsgálat alatt álló személyekre és azon személyekre egyaránt alkalmazandó, akikkel összefüggésben az SFC alapos okkal feltételezi, hogy a vizsgálat szempontjából releváns információkkal rendelkeznek. Emellett, amennyiben fennáll a bizonyítékok megsemmisítésének vagy eltüntetésének, illetve a szökésnek a veszélye vagy egyéb aggály, az SFC jogosult arra, hogy – igazságügyi hatóság által kiadott házkutatási parancs birtokában – belépjen a szabályozott és nem szabályozott személyek magánterületére. Az SFC-nek teljes hatásköre van továbbá büntetőjogi, polgári jogi, közigazgatási és egyéb intézkedések megtételéhez, többek között közigazgatási hatáskörrel rendelkezik a következők tekintetében: az SFC által engedélyezett vagy nyilvántartásba vett személyekkel szembeni fegyelmi szankció kivetése, üzleti tevékenységük korlátozása, az engedély vagy nyilvántartásba vétel visszavonása vagy felfüggesztése és megrovás, kötelezettségek megállapítása vagy legfeljebb 10 millió hongkongi dollárnak vagy a szerzett haszon vagy elkerült veszteség háromszorosának megfelelő összegű bírság kivetése. Az SFC hatáskörrel rendelkezik továbbá ahhoz, hogy a megfelelő bírósághoz forduljon a jogsértés megszüntetésére vagy jogorvoslatra irányuló határozat meghozatala érdekében. Az SFC a helyszíni ellenőrzések mellett nem helyszíni felügyeletet is ellát, hogy az engedélyezett hitelintézetek közreműködésével megismerje üzleti modelljeiket és terveiket, és az e tevékenységekben rejlő kockázatokat az üzleti tevékenységükből eredő kockázatok azonosításához és értékeléséhez. Az engedélyezett hitelminősítő intézetekre vonatkozó információk gyűjtése az SFC adatnyilvántartásain keresztül történik, beleértve, de nem kizárólagosan az éves ellenőrzött elszámolásokat és az éves ellenőrzési vizsgálati jelentéseket. Az SFC kivizsgálja a panaszokat és a hitelminősítő intézet által önmaga tekintetében bejelentett szabálysértéseket. Amióta a hitelminősítő intézetekre vonatkozó hongkongi szabályozás 2011. június 1-jén hatályba lépett, valamennyi engedélyezett hitelminősítő intézet az SFC folyamatos felügyelete és végrehajtási hatásköre alá tartozik. Az ESMA és az SFC között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a hongkongi hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó hongkongi felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre. |
| --- | --- |

(4)

Az első feltétel szerint a hitelminősítő intézeteknek a harmadik országban engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát kell képezniük és folyamatosan hatékony felügyelet és végrehajtás alatt kell működniük. Hongkong hitelminősítő intézetekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere a következőket foglalja magában: az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó rendelet (Securities and Futures Ordinance – SFO) és a hitelminősítési szolgáltatást nyújtó személyek magatartási kódexe (Code of Conduct for Persons Providing Credit Rating Services – COC), ez utóbbi megfelelő módosításai 2011. január 1-jén léptek hatályba. A hitelminősítő intézeteknek és azok Hongkongban hitelminősítési szolgáltatást nyújtó hitelminősítő elemzőinek engedéllyel kell rendelkezniük ahhoz, hogy hitelminősítési szolgáltatást nyújthassanak és a hongkongi Securities and Futures Commission (értékpapírokkal és határidős tőzsdei ügyletekkel foglalkozó bizottság – SFC) felügyelete alá kell tartozniuk. Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere átfogó hatáskörrel ruházza fel az SFC-t, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy az adott hitelminősítő intézet eleget tesz-e jogi kötelezettségeinek. Az SFC a szabályozott és nem szabályozott személyeket egyaránt kötelezheti arra, hogy a vizsgálat szempontjából releváns információkat és dokumentumokat szolgáltassanak, ideértve a kereskedelmi és banki tranzakciók adatait, a telefon- és internethasználatra vonatkozó információkat és a tényleges tulajdonosra vonatkozó információkat. Ez a hatáskör a vizsgálat alatt álló személyekre és azon személyekre egyaránt alkalmazandó, akikkel összefüggésben az SFC alapos okkal feltételezi, hogy a vizsgálat szempontjából releváns információkkal rendelkeznek. Emellett, amennyiben fennáll a bizonyítékok megsemmisítésének vagy eltüntetésének, illetve a szökésnek a veszélye vagy egyéb aggály, az SFC jogosult arra, hogy – igazságügyi hatóság által kiadott házkutatási parancs birtokában – belépjen a szabályozott és nem szabályozott személyek magánterületére. Az SFC-nek teljes hatásköre van továbbá büntetőjogi, polgári jogi, közigazgatási és egyéb intézkedések megtételéhez, többek között közigazgatási hatáskörrel rendelkezik a következők tekintetében: az SFC által engedélyezett vagy nyilvántartásba vett személyekkel szembeni fegyelmi szankció kivetése, üzleti tevékenységük korlátozása, az engedély vagy nyilvántartásba vétel visszavonása vagy felfüggesztése és megrovás, kötelezettségek megállapítása vagy legfeljebb 10 millió hongkongi dollárnak vagy a szerzett haszon vagy elkerült veszteség háromszorosának megfelelő összegű bírság kivetése. Az SFC hatáskörrel rendelkezik továbbá ahhoz, hogy a megfelelő bírósághoz forduljon a jogsértés megszüntetésére vagy jogorvoslatra irányuló határozat meghozatala érdekében. Az SFC a helyszíni ellenőrzések mellett nem helyszíni felügyeletet is ellát, hogy az engedélyezett hitelintézetek közreműködésével megismerje üzleti modelljeiket és terveiket, és az e tevékenységekben rejlő kockázatokat az üzleti tevékenységükből eredő kockázatok azonosításához és értékeléséhez. Az engedélyezett hitelminősítő intézetekre vonatkozó információk gyűjtése az SFC adatnyilvántartásain keresztül történik, beleértve, de nem kizárólagosan az éves ellenőrzött elszámolásokat és az éves ellenőrzési vizsgálati jelentéseket. Az SFC kivizsgálja a panaszokat és a hitelminősítő intézet által önmaga tekintetében bejelentett szabálysértéseket. Amióta a hitelminősítő intézetekre vonatkozó hongkongi szabályozás 2011. június 1-jén hatályba lépett, valamennyi engedélyezett hitelminősítő intézet az SFC folyamatos felügyelete és végrehajtási hatásköre alá tartozik. Az ESMA és az SFC között létrejött együttműködési megállapodás rendelkezéseket fogalmaz meg a határokon átnyúló tevékenységet folytató hitelminősítő intézetekkel szemben hozott végrehajtási és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos információcseréről. Mindezek alapján megállapítható, hogy a hongkongi hitelminősítő intézetek az 1060/2009/EK rendeletben meghatározottakkal egyenértékű engedélyezési vagy nyilvántartásba-vételi eljárás tárgyát képezik és a hitelminősítő intézetekre alkalmazandó hongkongi felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan alkalmazzák és hajtják végre.

| (5) | A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere részletes vállalatirányítási követelményeket állapít meg. Az igazgatótanács és a szabályozott tevékenységekért felelős tisztségviselők viselik az elsődleges felelősséget a megfelelő magatartási szabályok biztosításáért, valamint azért, hogy a hitelminősítő intézet betartsa a szabályszerű eljárásokat. A hitelminősítő intézetnek két felelős tisztségviselőt kell kineveznie, akiket az SFC-nek jóvá kell hagynia, és legalább egyiküknek az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó rendelet szerinti ügyvezető igazgatónak kell lennie. Átfogó rendelkezések vonatkoznak az összeférhetetlenségre, amelyeknek megfelelően a hitelminősítő intézetek oly módon azonosítják, valamint küszöbölik ki vagy kezelik az összeférhetetlenséget és oly módon alakítják ki szervezetüket, hogy üzleti érdekeik ne veszélyeztessék hitelminősítéseik függetlenségét és pontosságát; valamint a szervezeti előírásokra, beleértve a kiszervezést, az adatnyilvántartást és a titoktartást. Ami a szervezeti követelményeket illeti, az SFC általános kódexe és a hitelminősítési szolgáltatást nyújtó személyek magatartási kódexe megállapítja a hitelminősítő intézetek által betartandó – például a jogi előírásoknak való megfelelést biztosító szabályzatokra és eljárásokra, valamint a folyamatos és hatékony megfelelést biztosító feladatkörre vonatkozó – követelményeket. A hitelminősítő intézeteknek továbbá felülvizsgálati feladatkört kell létrehozniuk, amely felelős a minősítési módszereknek, modelleknek és azok jelentős változásainak a rendszeres felülvizsgálatáért. Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere széles körű közzétételi előírásokat tartalmaz, amelyek közé tartozik a minősítések közzététele, valamint a minősítési és a kiegészítő tevékenységek éves közzététele. Következésképpen a hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén. |
| --- | --- |

(5)

A második feltétel értelmében a harmadik országok hitelminősítő intézeteire az 1060/2009/EK rendelet 6–12. cikkében és I. mellékletében meghatározott, jogilag kötelező erejű kötelezettségekkel egyenértékű szabályozásnak kell vonatkoznia, kivéve az említett rendelet 6a., 6b., 8a., 8b., 8c. és 11a. cikkét, az I. melléklet B. szakasza 3. pontjának ba) alpontját, valamint 3a. és 3b. pontját. E feltétel teljesítésének értékelése során az 1060/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazási időpontja tekintetében megfelelően figyelembe kell venni a 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikkének (1) bekezdését. Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere részletes vállalatirányítási követelményeket állapít meg. Az igazgatótanács és a szabályozott tevékenységekért felelős tisztségviselők viselik az elsődleges felelősséget a megfelelő magatartási szabályok biztosításáért, valamint azért, hogy a hitelminősítő intézet betartsa a szabályszerű eljárásokat. A hitelminősítő intézetnek két felelős tisztségviselőt kell kineveznie, akiket az SFC-nek jóvá kell hagynia, és legalább egyiküknek az értékpapírokra és határidős tőzsdei ügyletekre vonatkozó rendelet szerinti ügyvezető igazgatónak kell lennie. Átfogó rendelkezések vonatkoznak az összeférhetetlenségre, amelyeknek megfelelően a hitelminősítő intézetek oly módon azonosítják, valamint küszöbölik ki vagy kezelik az összeférhetetlenséget és oly módon alakítják ki szervezetüket, hogy üzleti érdekeik ne veszélyeztessék hitelminősítéseik függetlenségét és pontosságát; valamint a szervezeti előírásokra, beleértve a kiszervezést, az adatnyilvántartást és a titoktartást. Ami a szervezeti követelményeket illeti, az SFC általános kódexe és a hitelminősítési szolgáltatást nyújtó személyek magatartási kódexe megállapítja a hitelminősítő intézetek által betartandó – például a jogi előírásoknak való megfelelést biztosító szabályzatokra és eljárásokra, valamint a folyamatos és hatékony megfelelést biztosító feladatkörre vonatkozó – követelményeket. A hitelminősítő intézeteknek továbbá felülvizsgálati feladatkört kell létrehozniuk, amely felelős a minősítési módszereknek, modelleknek és azok jelentős változásainak a rendszeres felülvizsgálatáért. Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszere széles körű közzétételi előírásokat tartalmaz, amelyek közé tartozik a minősítések közzététele, valamint a minősítési és a kiegészítő tevékenységek éves közzététele. Következésképpen a hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer minden bizonnyal ugyanolyan eredményekre vezet az összeférhetetlenségek kezelését, a hitelminősítő intézetekre vonatkozó szervezeti eljárásokat és folyamatokat, a minősítés és a minősítési módszerek színvonalát, a hitelminősítések közzétételét és a hitelminősítési tevékenységre vonatkozó általános és rendszeres beszámolók készítését illetően, mint az 1060/2009/EK rendelet, és ezáltal egyenértékű védelmet nyújt a hitelminősítő intézetek integritása, átláthatósága, megfelelő irányítása és a megbízható hitelminősítési tevékenység terén.

| (6) | A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Az SFO 4. és 5. szakasza meghatározza az SFC szabályozásra vonatkozó célkitűzéseit, feladatköreit és hatásköreit, amelyek nem tartalmaznak olyan hatáskört, amely alapján az SFC befolyásolhatja a hitelminősítő intézet által kibocsátott hitelminősítést vagy a szóban forgó hitelminősítő intézet minősítési módszerét. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza az SFC-t vagy más közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolja a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik feltétel szerint a harmadik országok szabályozási rendszerének meg kell akadályoznia, hogy az adott ország felügyeleti hatóságai és egyéb közjogi hatóságai befolyásolhassák a hitelminősítések tartalmát és módszereit. Az SFO 4. és 5. szakasza meghatározza az SFC szabályozásra vonatkozó célkitűzéseit, feladatköreit és hatásköreit, amelyek nem tartalmaznak olyan hatáskört, amely alapján az SFC befolyásolhatja a hitelminősítő intézet által kibocsátott hitelminősítést vagy a szóban forgó hitelminősítő intézet minősítési módszerét. Amennyire megállapítható, a keretrendszer nem tartalmaz olyan jogi előírást, amely felhatalmazza az SFC-t vagy más közjogi hatóságot arra, hogy befolyásolja a hitelminősítés tartalmát vagy a minősítési módszert.

| (7) | A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgált szempontok ismeretében megállapítható, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer teljesíti az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke (6) bekezdése második albekezdésében meghatározott feltételeket. Ezért a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszert az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott jogi és felügyeleti keretrendszerrel egyenértékűnek kell tekinteni. A Bizottságnak – az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve – továbbra is nyomon kell követnie a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos hongkongi jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1060/2009/EK rendelet 5. cikke alkalmazásában a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos, Hongkongban hatályos jogi és felügyeleti keretrendszer az 1060/2009/EK rendeletben meghatározott követelményekkel egyenértékűnek tekintendő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31.).

2

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/79

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 29.)

a 2010/221/EU határozatnak az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (OsHV-1 μνar) Írország és az Egyesült Királyság egyes területeire való behurcolásának megakadályozására irányuló nemzeti intézkedések jóváhagyása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2014) 2763. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/250/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/221/EU bizottsági határozat (2) bizonyos tagállamok számára engedélyezi, hogy egyes betegségek területükre történő behurcolásának elkerülésére forgalombahozatali és behozatali korlátozásokat alkalmazzanak bizonyos víziállatok szállítmányaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/221/EU bizottsági határozat (2) bizonyos tagállamok számára engedélyezi, hogy egyes betegségek területükre történő behurcolásának elkerülésére forgalombahozatali és behozatali korlátozásokat alkalmazzanak bizonyos víziállatok szállítmányaival kapcsolatban.

| (2) | A tagállamok csak akkor alkalmazhatnak ilyen korlátozó intézkedéseket, ha vagy bizonyították, hogy a területük, illetve annak egy meghatározott része mentes a kérdéses betegségtől, vagy arra vonatkozóan felszámolási programot hoztak létre. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok csak akkor alkalmazhatnak ilyen korlátozó intézkedéseket, ha vagy bizonyították, hogy a területük, illetve annak egy meghatározott része mentes a kérdéses betegségtől, vagy arra vonatkozóan felszámolási programot hoztak létre.

| (3) | A 2010/221/EU határozat I. és III. melléklete felsorolja Írország és az Egyesült Királyság azon területeit, amelyeken az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (a továbbiakban: OsHV-1 μνar) elleni védekezésre jóváhagyott nemzeti intézkedéseket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(3)

A 2010/221/EU határozat I. és III. melléklete felsorolja Írország és az Egyesült Királyság azon területeit, amelyeken az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (a továbbiakban: OsHV-1 μνar) elleni védekezésre jóváhagyott nemzeti intézkedéseket alkalmaznak.

| (4) | Mivel az OsHV-1 μνar olyan új vírusnak számított, amelyet még sok bizonytalanság övez, és mivel a 2010/221/EU határozattal jóváhagyott felügyeleti programok teljes értékelése még nem történt meg, a 2013/213/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) engedélyezte, hogy az említett területekre az OsHV-1 μνar tekintetében 2014. április 30-ig korlátozó intézkedéseket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(4)

Mivel az OsHV-1 μνar olyan új vírusnak számított, amelyet még sok bizonytalanság övez, és mivel a 2010/221/EU határozattal jóváhagyott felügyeleti programok teljes értékelése még nem történt meg, a 2013/213/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) engedélyezte, hogy az említett területekre az OsHV-1 μνar tekintetében 2014. április 30-ig korlátozó intézkedéseket alkalmazzanak.

| (5) | A jelenleg rendelkezésre álló tudományos tények továbbra is arról tanúskodnak, hogy az OsHV-1 μvar olyan kórokozó, amely a fiatal osztrigák és kagylólárvák elhullása nyomán gyűjtött legtöbb mintában továbbra is kimutatható, a betegséghez fűződő általános mortalitás pedig az elmúlt két év során csökkent, majd állandósult. Az írországi és egyesült királysági felügyeleti programok ezenfelül azt mutatják, hogy a csendes-óceáni osztrigák tenyésztési területei közül jelentős azon területek száma, amelyek a betegségtől mentesek maradtak. Az említett programok tanúsága szerint a szállítási korlátozások alkalmazása eredményes volt. Ugyanakkor marad néhány bizonytalansági tényező a betegség epidemiológiájával, valamint azzal kapcsolatban, mely intézkedések járulnak hozzá a legmegfelelőbben az eredményes járványvédelemhez. Ezért a helyzet átfogóbb tudományos értékelésére van szükség, ezen belül pedig arra, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) új tudományos szakvéleményt bocsásson ki. |
| --- | --- |

(5)

A jelenleg rendelkezésre álló tudományos tények továbbra is arról tanúskodnak, hogy az OsHV-1 μvar olyan kórokozó, amely a fiatal osztrigák és kagylólárvák elhullása nyomán gyűjtött legtöbb mintában továbbra is kimutatható, a betegséghez fűződő általános mortalitás pedig az elmúlt két év során csökkent, majd állandósult. Az írországi és egyesült királysági felügyeleti programok ezenfelül azt mutatják, hogy a csendes-óceáni osztrigák tenyésztési területei közül jelentős azon területek száma, amelyek a betegségtől mentesek maradtak. Az említett programok tanúsága szerint a szállítási korlátozások alkalmazása eredményes volt. Ugyanakkor marad néhány bizonytalansági tényező a betegség epidemiológiájával, valamint azzal kapcsolatban, mely intézkedések járulnak hozzá a legmegfelelőbben az eredményes járványvédelemhez. Ezért a helyzet átfogóbb tudományos értékelésére van szükség, ezen belül pedig arra, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) új tudományos szakvéleményt bocsásson ki.

| (6) | Az OsHV-1 μvar unióbeli terjedésére vonatkozóan rendelkezésre álló tudományos és epidemiológiai bizonyítékok alapján, valamint az új EFSA-szakvélemény elkészüléséig helyénvaló meghosszabbítani a jelenleg hatályban lévő azon intézkedések érvényességét, melyek révén a tagállamok e betegség tekintetében egyedi korlátozásokat alkalmazhatnak. Az érvényesség időtartama legfeljebb további két évvel, 2016. április 30-ig hosszabbítható meg. |
| --- | --- |

(6)

Az OsHV-1 μvar unióbeli terjedésére vonatkozóan rendelkezésre álló tudományos és epidemiológiai bizonyítékok alapján, valamint az új EFSA-szakvélemény elkészüléséig helyénvaló meghosszabbítani a jelenleg hatályban lévő azon intézkedések érvényességét, melyek révén a tagállamok e betegség tekintetében egyedi korlátozásokat alkalmazhatnak. Az érvényesség időtartama legfeljebb további két évvel, 2016. április 30-ig hosszabbítható meg.

| (7) | A 2014/12/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) megerősítette az OsHV-1 μvar tekintetében az Egyesült Királyság alábbi területeinek betegségtől mentes státusát azáltal, hogy előírta azok felvételét a 2010/221/EU határozat I. mellékletébe: i. az Egyesült Királyság területe, kivéve a következőket: Whitstable Bay (Kent), Blackwater-torkolat (Essex) és Poole Harbour (Dorset); ii. Észak-Írország területe: Larne Lough térsége; és iii. Guernsey területe. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/12/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) megerősítette az OsHV-1 μvar tekintetében az Egyesült Királyság alábbi területeinek betegségtől mentes státusát azáltal, hogy előírta azok felvételét a 2010/221/EU határozat I. mellékletébe: i. az Egyesült Királyság területe, kivéve a következőket: Whitstable Bay (Kent), Blackwater-torkolat (Essex) és Poole Harbour (Dorset); ii. Észak-Írország területe: Larne Lough térsége; és iii. Guernsey területe.

| (8) | Az Egyesült Királyság Bizottság felé tett nyilatkozata értelmében az OsHV-1 μvarra irányuló felügyeleti program – a fertőzött területek kivételével – betegségmentes státus fennállását bizonyítja, és a továbbiakban nem alkalmazandó a 2010/221/EU határozat III. mellékletében megadottak szerint. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság Bizottság felé tett nyilatkozata értelmében az OsHV-1 μvarra irányuló felügyeleti program – a fertőzött területek kivételével – betegségmentes státus fennállását bizonyítja, és a továbbiakban nem alkalmazandó a 2010/221/EU határozat III. mellékletében megadottak szerint.

| (9) | A 2010/221/EU határozat III. mellékletében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés ezért törlendő. |
| --- | --- |

(9)

A 2010/221/EU határozat III. mellékletében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés ezért törlendő.

| (10) | A 2010/221/EU határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 2010/221/EU határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/221/EU határozat 3a. cikkének (2) bekezdésében a „2014. április 30-ig” szöveg helyébe a „2016. április 30-ig” szöveg lép.

2. cikk

A 2010/221/EU határozat III. mellékletében törlendő az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (OsHV-1 μνar) tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés.

3. cikk

Ezt a határozatot 2014. május 1-jétől kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

1

(2)  A Bizottság 2010. április 15-i 2010/221/EU határozata a tenyésztett víziállatokban és a vadon élő víziállatokban előforduló egyes betegségek hatásának enyhítésére, a 2006/88/EK tanácsi irányelv 43. cikkével összhangban hozott nemzeti intézkedések jóváhagyásáról (HL L 98., 2010.4.24., 7. o.).

2

(3)  A Bizottság 2013. április 29-i 2013/213/EU végrehajtási határozata az Ostreid herpeszvírus 1 μνar (OsHV-1 μνar) Írország és az Egyesült Királyság egyes területeire való behurcolásának megakadályozására irányuló nemzeti intézkedések jóváhagyása tekintetében a 2010/221/EU határozat módosításáról (HL L 120., 2013.5.1., 16. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. január 14-i 2014/12/EU végrehajtási határozata a 2010/221/EU határozatnak az egyes, víziállatokban előforduló betegségek Írország, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság területeire történő behurcolásának megelőzésére irányuló nemzeti intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 11., 2014.1.16., 6. o.).

4

---

| 3.5.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/81

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. április 29.)

a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a 2013. pénzügyi évre vonatkozóan finanszírozott kiadásokat érintő számláinak elszámolásáról

(az értesités a C(2014) 2785. számú dokumentummal történt)

(2014/251/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikkére,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 119. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a 885/2006/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 10. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 8. cikkével módosított második albekezdése előírja, hogy az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkét kell alkalmazni a 2013-as mezőgazdasági pénzügyi év során felmerült kiadások, illetve teljesített kifizetések pénzügyi záróelszámolására. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 8. cikkével módosított második albekezdése előírja, hogy az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkét kell alkalmazni a 2013-as mezőgazdasági pénzügyi év során felmerült kiadások, illetve teljesített kifizetések pénzügyi záróelszámolására.

| (2) | Az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének az 1310/2013/EU rendelet 8. cikkével módosított második albekezdésében említett) 30. cikke értelmében a Bizottság a tagállamok által benyújtott, a záróelszámoláshoz szükséges információkkal és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó tanúsítvánnyal kiegészített éves beszámolók, valamint az igazoló szervek által elkészített jelentések alapján elszámolja a szóban forgó rendelet 6. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit. |
| --- | --- |

(2)

Az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének az 1310/2013/EU rendelet 8. cikkével módosított második albekezdésében említett) 30. cikke értelmében a Bizottság a tagállamok által benyújtott, a záróelszámoláshoz szükséges információkkal és a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozó tanúsítvánnyal kiegészített éves beszámolók, valamint az igazoló szervek által elkészített jelentések alapján elszámolja a szóban forgó rendelet 6. cikkében említett kifizető ügynökségek számláit.

| (3) | Az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló, 2006. június 21-i 883/2006/EK bizottsági rendelet (5) 5. cikke értelmében az EMGA-számlák elszámolásának pénzügyi éve „N–1.” év október 16-tól „N.” év október 15-ig tart. A számlaelszámolás keretében az EMVA-kiadásokra, valamint az EMGA-kiadásokra vonatkozó referencia-időszakok összehangolása érdekében a 2013-as pénzügyi évre vonatkozóan a tagállamoknál 2012. október 16. és 2013. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek az EMGA és az EMVA keretében a kifizető ügynökségek számlavezetésére, a kiadásigazoló és a bevételi nyilatkozatokra, valamint a kiadások visszatérítési feltételeire vonatkozó részletes alkalmazási szabályairól szóló, 2006. június 21-i 883/2006/EK bizottsági rendelet (5) 5. cikke értelmében az EMGA-számlák elszámolásának pénzügyi éve „N–1.” év október 16-tól „N.” év október 15-ig tart. A számlaelszámolás keretében az EMVA-kiadásokra, valamint az EMGA-kiadásokra vonatkozó referencia-időszakok összehangolása érdekében a 2013-as pénzügyi évre vonatkozóan a tagállamoknál 2012. október 16. és 2013. október 15. között felmerült kiadásokat kell figyelembe venni.

| (4) | A 885/2006/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a szóban forgó rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamoktól behajtandó vagy számukra kifizetendő összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évre vonatkozó időközi kifizetéseket kivonják az ugyanazon évre vonatkozó, az (1) bekezdés szerint elismert kiadásokból. Ezt az összeget a Bizottság levonja a következő időközi kifizetésből, illetve hozzáadja ahhoz. |
| --- | --- |

(4)

A 885/2006/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a szóban forgó rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamoktól behajtandó vagy számukra kifizetendő összegeket úgy kell meghatározni, hogy az érintett pénzügyi évre vonatkozó időközi kifizetéseket kivonják az ugyanazon évre vonatkozó, az (1) bekezdés szerint elismert kiadásokból. Ezt az összeget a Bizottság levonja a következő időközi kifizetésből, illetve hozzáadja ahhoz.

| (5) | A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2014. március 31. előtt tájékoztatta a tagállamokat az ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság megvizsgálta a tagállamok által benyújtott információkat, és 2014. március 31. előtt tájékoztatta a tagállamokat az ellenőrzések eredményeiről, valamint a szükséges módosításokról.

| (6) | Az éves beszámolók és a kísérő dokumentumok lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon egyes kifizető ügynökségek vonatkozásában a benyújtott éves beszámolók teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. Az I. melléklet felsorolja a tagállamonként elszámolt összegeket, valamint az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre kifizetendő összegeket. |
| --- | --- |

(6)

Az éves beszámolók és a kísérő dokumentumok lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy határozatot hozzon egyes kifizető ügynökségek vonatkozásában a benyújtott éves beszámolók teljességéről, pontosságáról és valódiságáról. Az I. melléklet felsorolja a tagállamonként elszámolt összegeket, valamint az egyes tagállamok által visszafizetendő vagy részükre kifizetendő összegeket.

| (7) | Más kifizető ügynökségek esetében a benyújtott információk további vizsgálatot tesznek szükségessé, így számláikat nem lehet e határozatban elszámolni. Az érintett kifizető ügynökségek jegyzékét a II. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

(7)

Más kifizető ügynökségek esetében a benyújtott információk további vizsgálatot tesznek szükségessé, így számláikat nem lehet e határozatban elszámolni. Az érintett kifizető ügynökségek jegyzékét a II. melléklet tartalmazza.

| (8) | A Bizottság az 1290/2005/EK rendelet 27. cikkének megfelelően csökkentheti vagy átmenetileg felfüggesztheti a tagállamnak történő időközi kifizetéseket. A Bizottság erről tájékoztatja a tagállamot. E határozat meghozatalakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a csökkentett vagy felfüggesztett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje a megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetéseket és olyan összegek visszatérítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra kerülhet sor. Közelebbről: a 2013-as pénzügyi év második és harmadik negyedévére vonatkozó nyilatkozatok a Lazio vidékfejlesztési program (CCI 2007IT06RP0005) kapcsán 753 591,20 EUR, illetve 532 237,50 EUR összeget tartalmaztak. Ezek az összegek szerepeltek a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves nyilatkozatban is. A szóban forgó összegek – az 1290/2005/EK rendelet 27. cikke (3) bekezdésének és az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően, a C(2013) 8989 bizottsági határozat alapján szabálytalan finanszírozás miatt, valamint a C(2014) 1278 bizottsági határozat alapján a kötelező ellenőrzés határidejének be nem tartása miatt – csökkentés tárgyát képezték. Mivel az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke szerinti eljárás még folyamatban van, ezeket a csökkentéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az 1290/2005/EK rendelet 27. cikkének megfelelően csökkentheti vagy átmenetileg felfüggesztheti a tagállamnak történő időközi kifizetéseket. A Bizottság erről tájékoztatja a tagállamot. E határozat meghozatalakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a csökkentett vagy felfüggesztett összegeket annak érdekében, hogy elkerülje a megalapozatlan vagy nem időszerű kifizetéseket és olyan összegek visszatérítését, amelyek kapcsán később pénzügyi korrekcióra kerülhet sor. Közelebbről: a 2013-as pénzügyi év második és harmadik negyedévére vonatkozó nyilatkozatok a Lazio vidékfejlesztési program (CCI 2007IT06RP0005) kapcsán 753 591,20 EUR, illetve 532 237,50 EUR összeget tartalmaztak. Ezek az összegek szerepeltek a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves nyilatkozatban is. A szóban forgó összegek – az 1290/2005/EK rendelet 27. cikke (3) bekezdésének és az 1306/2013/EU rendelet 41. cikkének megfelelően, a C(2013) 8989 bizottsági határozat alapján szabálytalan finanszírozás miatt, valamint a C(2014) 1278 bizottsági határozat alapján a kötelező ellenőrzés határidejének be nem tartása miatt – csökkentés tárgyát képezték. Mivel az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke szerinti eljárás még folyamatban van, ezeket a csökkentéseket fenn kell tartani.

| (9) | A 885/2006/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése előírja, hogy a pénzügyi záróelszámolási határozat meghatározza az EU-ra és az érintett tagállamra terhelendő, az 1290/2005/EK rendelet 32. és 33. cikke szerinti összegeket. Az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően az 1290/2005/EK rendelet 30. cikke szerinti eljárást továbbra is alkalmazni kell a 2013-as mezőgazdasági pénzügyi évben felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre. A 2013-as mezőgazdasági pénzügyi évben a 32. és a 33. cikk hatályban volt, ezért az e cikkek alkalmazásából eredő összegeket figyelembe kell venni a 2013-as pénzügyi évhez kapcsolódó pénzügyi záróelszámolási határozatban. |
| --- | --- |

(9)

A 885/2006/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése előírja, hogy a pénzügyi záróelszámolási határozat meghatározza az EU-ra és az érintett tagállamra terhelendő, az 1290/2005/EK rendelet 32. és 33. cikke szerinti összegeket. Az 1306/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően az 1290/2005/EK rendelet 30. cikke szerinti eljárást továbbra is alkalmazni kell a 2013-as mezőgazdasági pénzügyi évben felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre. A 2013-as mezőgazdasági pénzügyi évben a 32. és a 33. cikk hatályban volt, ezért az e cikkek alkalmazásából eredő összegeket figyelembe kell venni a 2013-as pénzügyi évhez kapcsolódó pénzügyi záróelszámolási határozatban.

| (10) | Az 1290/2005/EK rendelet 33. cikkének (8) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a szabálytalanságok miatti behajtásra az érintett vidékfejlesztési program lezárásáig nem kerül sor, akkor a szabálytalanságok miatti behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények terheinek 50 %-át az érintett tagállam viseli, és azokat a közigazgatási vagy jogi eljárásban történt első ténymegállapítást követő négyéves, illetve – ha a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolcéves időszak végén kell figyelembe venni, vagy ha az említett határidők már a program lezárása előtt lejárnak, akkor a program lezárásakor. A szóban forgó rendelet 33. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamok az éves beszámolóval együtt összesítő bevallást nyújtanak be a Bizottságnak a szabálytalanságok nyomán kezdeményezett behajtási eljárásokról. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó tagállami bejelentési kötelezettség végrehajtásának részletes szabályait a 885/2006/EK rendelet állapítja meg. Az említett rendelet III. melléklete tartalmazza a tagállamok által 2014-ben benyújtandó táblázatot. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti behajtási eljárások elmaradásának pénzügyi következményeiről. Ezért ez a határozat nem érinti a Bizottság által az 1290/2005/EK rendelet 33. cikkének (5) bekezdése alapján a későbbiekben meghozott lehetséges szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat. |
| --- | --- |

(10)

Az 1290/2005/EK rendelet 33. cikkének (8) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a szabálytalanságok miatti behajtásra az érintett vidékfejlesztési program lezárásáig nem kerül sor, akkor a szabálytalanságok miatti behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények terheinek 50 %-át az érintett tagállam viseli, és azokat a közigazgatási vagy jogi eljárásban történt első ténymegállapítást követő négyéves, illetve – ha a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolcéves időszak végén kell figyelembe venni, vagy ha az említett határidők már a program lezárása előtt lejárnak, akkor a program lezárásakor. A szóban forgó rendelet 33. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamok az éves beszámolóval együtt összesítő bevallást nyújtanak be a Bizottságnak a szabálytalanságok nyomán kezdeményezett behajtási eljárásokról. A visszafizettetendő összegekre vonatkozó tagállami bejelentési kötelezettség végrehajtásának részletes szabályait a 885/2006/EK rendelet állapítja meg. Az említett rendelet III. melléklete tartalmazza a tagállamok által 2014-ben benyújtandó táblázatot. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti behajtási eljárások elmaradásának pénzügyi következményeiről. Ezért ez a határozat nem érinti a Bizottság által az 1290/2005/EK rendelet 33. cikkének (5) bekezdése alapján a későbbiekben meghozott lehetséges szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat.

| (11) | Az 1290/2005/EK rendelet 33. cikke (7) bekezdésének megfelelően, és a 885/2006/EK rendelet 10. cikke értelmében a tagállamok egy vidékfejlesztési program lezárását követően határozhatnak úgy, hogy nem hajtják végre a behajtási eljárást. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült költségek és a még várhatóan felmerülő költségek összességében meghaladják a visszafizetendő pénzösszeget, vagy ha a behajtás lehetetlennek bizonyul az adós vagy a szabálytalanságért jogilag felelős személyek – nemzeti joggal összhangban megállapított és elfogadott – fizetésképtelensége miatt. Abban az esetben, ha a határozatot a közigazgatási vagy jogi eljárásban történt első ténymegállapítás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1290/2005/EK rendelet 33. cikkének (4) bekezdésében említett összesítő bevallásban szerepelnek azok a pénzösszegek, amelyek esetében a tagállam úgy határozott, hogy nem hajtja végre a behajtási eljárást, és szerepel benne a határozat indokolása. Ezek az összegek nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetés fedezi. Ezért ez a határozat nem érinti a Bizottság által az említett rendelet 33. cikkének (5) bekezdése alapján a későbbiekben meghozott lehetséges szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat. |
| --- | --- |

(11)

Az 1290/2005/EK rendelet 33. cikke (7) bekezdésének megfelelően, és a 885/2006/EK rendelet 10. cikke értelmében a tagállamok egy vidékfejlesztési program lezárását követően határozhatnak úgy, hogy nem hajtják végre a behajtási eljárást. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült költségek és a még várhatóan felmerülő költségek összességében meghaladják a visszafizetendő pénzösszeget, vagy ha a behajtás lehetetlennek bizonyul az adós vagy a szabálytalanságért jogilag felelős személyek – nemzeti joggal összhangban megállapított és elfogadott – fizetésképtelensége miatt. Abban az esetben, ha a határozatot a közigazgatási vagy jogi eljárásban történt első ténymegállapítás időpontját követő négy éven belül vagy – amennyiben a behajtás nemzeti igazságszolgáltatási szervek előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a behajtás elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1290/2005/EK rendelet 33. cikkének (4) bekezdésében említett összesítő bevallásban szerepelnek azok a pénzösszegek, amelyek esetében a tagállam úgy határozott, hogy nem hajtja végre a behajtási eljárást, és szerepel benne a határozat indokolása. Ezek az összegek nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetés fedezi. Ezért ez a határozat nem érinti a Bizottság által az említett rendelet 33. cikkének (5) bekezdése alapján a későbbiekben meghozott lehetséges szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat.

| (12) | Az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 34. cikkének az 1310/2013/EU rendelet 8. cikkével módosított (2) bekezdésében említett) 24. cikke (4) bekezdése értelmében az előfinanszírozások kifizetései és az időközi kifizetések halmozott teljes összege együttesen maximum 95 %-át teheti ki az EMVA-ból származó hozzájárulásnak minden egyes vidékfejlesztési program esetében. |
| --- | --- |

(12)

Az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 34. cikkének az 1310/2013/EU rendelet 8. cikkével módosított (2) bekezdésében említett) 24. cikke (4) bekezdése értelmében az előfinanszírozások kifizetései és az időközi kifizetések halmozott teljes összege együttesen maximum 95 %-át teheti ki az EMVA-ból származó hozzájárulásnak minden egyes vidékfejlesztési program esetében.

| (13) | Az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett) 26. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően az időközi kifizetéseket az egyes prioritások számára engedélyezett, a program szerinti összes pénzügyi EMVA-hozzájárulás felső határainak betartásával kell teljesíteni. Ezenkívül a 883/2006/EK rendelet 17. cikkének (4) bekezdése értelmében az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett) 24. cikke (4) bekezdésében meghatározott felső határ sérelme nélkül, amennyiben a kiadásigazoló nyilatkozatok halmozott összege meghaladja a vidékfejlesztési program valamely prioritására előirányzott teljes összeget, a kifizetendő összeget az erre a prioritásra előirányzott összegben kell maximálni. A 2007PT06RP0001 vidékfejlesztési program esetében a második tengelyre vonatkozó pénzügyi tervet 913 212,81 EUR összeggel túllépték a 2013. harmadik negyedévéhez kapcsolódó negyedéves nyilatkozatban. Ezt az összeget a Bizottság nem fizette ki. A Bizottság nem hagyott jóvá és nem fogadott el új pénzügyi tervet. A 2013-as pénzügyi évet érintő éves nyilatkozatban szereplő, 913 212,81 EUR-t kitevő összeget tehát ki kell zárni a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi záróelszámolási határozatból. Ezt az összeget a Bizottság később, az új pénzügyi terv elfogadását követően téríti vissza. |
| --- | --- |

(13)

Az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 36. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett) 26. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően az időközi kifizetéseket az egyes prioritások számára engedélyezett, a program szerinti összes pénzügyi EMVA-hozzájárulás felső határainak betartásával kell teljesíteni. Ezenkívül a 883/2006/EK rendelet 17. cikkének (4) bekezdése értelmében az 1290/2005/EK rendelet (az 1306/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett) 24. cikke (4) bekezdésében meghatározott felső határ sérelme nélkül, amennyiben a kiadásigazoló nyilatkozatok halmozott összege meghaladja a vidékfejlesztési program valamely prioritására előirányzott teljes összeget, a kifizetendő összeget az erre a prioritásra előirányzott összegben kell maximálni. A 2007PT06RP0001 vidékfejlesztési program esetében a második tengelyre vonatkozó pénzügyi tervet 913 212,81 EUR összeggel túllépték a 2013. harmadik negyedévéhez kapcsolódó negyedéves nyilatkozatban. Ezt az összeget a Bizottság nem fizette ki. A Bizottság nem hagyott jóvá és nem fogadott el új pénzügyi tervet. A 2013-as pénzügyi évet érintő éves nyilatkozatban szereplő, 913 212,81 EUR-t kitevő összeget tehát ki kell zárni a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi záróelszámolási határozatból. Ezt az összeget a Bizottság később, az új pénzügyi terv elfogadását követően téríti vissza.

| (14) | Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem érinti a Bizottság által elfogadott azon lehetséges későbbi szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az európai uniós finanszírozásból, |
| --- | --- |

(14)

Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem érinti a Bizottság által elfogadott azon lehetséges későbbi szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az európai uniós finanszírozásból,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2. cikkben említett kifizető ügynökségek kivételével a tagállami kifizető ügynökségeknek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a 2013-as pénzügyi évre vonatkozóan finanszírozott kiadásokat érintő számlái elszámolásra kerülnek.

Az I. melléklet tartalmazza a vidékfejlesztési programok vonatkozásában az egyes tagállamok által e határozat alapján visszafizetendő, illetve részükre kifizetendő pénzösszegeket, ideértve az 1290/2005/EK rendelet 33. cikke (8) bekezdésének alkalmazásából adódó pénzösszegeket is.

2. cikk

A 2013-as pénzügyi év tekintetében a II. mellékletben szereplő tagállami kifizető ügynökségeknek az EMVA által finanszírozott, vidékfejlesztési programonkénti felbontásban szerepeltetett kiadásokra vonatkozó számlái e határozattól elkülönítésre kerülnek és egy későbbi záróelszámolási határozat tárgyát képezik.

3. cikk

E határozat nem érinti a Bizottság által az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke alapján elfogadott azon lehetséges későbbi szabályszerűségi záróelszámolási határozatokat, amelyek az európai uniós szabályoknak meg nem felelő kiadásokat kizárják az európai uniós finanszírozásból.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

1

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

2

(3)  HL L 171., 2006.6.23., 90. o.

3

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 865. o.

4

(5)  HL L 171., 2006.6.23., 1. o.

5

---

I. MELLÉKLET

Elszámolt EMVA-kiadások vidékfejlesztési programonként a 2013-as pénzügyi évre vonatkozóan

A tagállam által visszafizetendő vagy részére kifizetendő összeg programonként

Jóváhagyott programok az EMVA felé bejelentett kiadásokkal

| EUR-ban |
| --- |
| Tagállam | CCI | 2013-ban felmerült kiadások | Korrekciók | Összesen | Újra fel nem használ-ható összegek | A 2013-as pénzügyi évre elszámolt elfogadott összeg | A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések | A tagállam által visszafizetendő (–) vagy a részére kifizetendő (+) összeg (1) |
| | | i | ii | iii = i + ii | iv | v = iii – iv | vi | vii = v – vi |
| AT | 2007AT06RPO001 | 526 093 587,02 | 0,00 | 526 093 587,02 | 0,00 | 526 093 587,02 | 526 228 598,38 | – 135 011,36 |
| BE | 2007BE06RPO001 | 17 530 612,03 | 0,00 | 17 530 612,03 | 0,00 | 17 530 612,03 | 17 530 604,51 | 7,52 |
| BE | 2007BE06RPO002 | 24 009 543,25 | 0,00 | 24 009 543,25 | 0,00 | 24 009 543,25 | 24 020 335,79 | – 10 792,54 |
| CY | 2007CY06RPO001 | 22 911 162,41 | 0,00 | 22 911 162,41 | 0,00 | 22 911 162,41 | 22 911 162,05 | 0,36 |
| CZ | 2007CZ06RPO001 | 371 656 567,14 | 0,00 | 371 656 567,14 | 0,00 | 371 656 567,14 | 371 656 234,34 | 332,80 |
| DE | 2007DE06RAT001 | 502 729,46 | 0,00 | 502 729,46 | 0,00 | 502 729,46 | 502 729,47 | – 0,01 |
| DE | 2007DE06RPO003 | 74 073 468,14 | 0,00 | 74 073 468,14 | 0,00 | 74 073 468,14 | 74 028 548,75 | 44 919,39 |
| DE | 2007DE06RPO004 | 189 496 395,12 | 0,00 | 189 496 395,12 | 0,00 | 189 496 395,12 | 189 496 395,12 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO007 | 177 835 416,54 | 0,00 | 177 835 416,54 | 0,00 | 177 835 416,54 | 177 835 470,52 | – 53,98 |
| DE | 2007DE06RPO009 | 3 098 847,36 | 0,00 | 3 098 847,36 | 0,00 | 3 098 847,36 | 3 098 852,43 | – 5,07 |
| DE | 2007DE06RPO010 | 35 055 715,71 | 0,00 | 35 055 715,71 | 0,00 | 35 055 715,71 | 35 055 224,07 | 491,64 |
| DE | 2007DE06RPO011 | 120 203 444,24 | 0,00 | 120 203 444,24 | 0,00 | 120 203 444,24 | 120 203 444,24 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO012 | 133 868 923,35 | 0,00 | 133 868 923,35 | 0,00 | 133 868 923,35 | 133 868 924,53 | – 1,18 |
| DE | 2007DE06RPO015 | 51 957 366,10 | 0,00 | 51 957 366,10 | 0,00 | 51 957 366,10 | 51 957 366,11 | – 0,01 |
| DE | 2007DE06RPO017 | 35 530 668,81 | 0,00 | 35 530 668,81 | 0,00 | 35 530 668,81 | 35 530 668,81 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO018 | 4 837 457,91 | 0,00 | 4 837 457,91 | 0,00 | 4 837 457,91 | 4 837 457,91 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO019 | 186 767 637,25 | 0,00 | 186 767 637,25 | 0,00 | 186 767 637,25 | 186 767 637,25 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO020 | 126 784 016,99 | 0,00 | 126 784 016,99 | 0,00 | 126 784 016,99 | 126 784 016,99 | 0,00 |
| DE | 2007DE06RPO021 | 46 018 979,79 | 0,00 | 46 018 979,79 | 0,00 | 46 018 979,79 | 46 019 446,34 | – 466,55 |
| DE | 2007DE06RPO023 | 107 488 779,90 | 0,00 | 107 488 779,90 | 0,00 | 107 488 779,90 | 107 488 779,93 | – 0,03 |
| EE | 2007EE06RPO001 | 126 354 432,67 | 0,00 | 126 354 432,67 | 0,00 | 126 354 432,67 | 126 354 622,82 | – 190,15 |
| ES | 2007ES06RAT001 | 2 699 506,08 | 0,00 | 2 699 506,08 | 0,00 | 2 699 506,08 | 2 699 506,08 | 0,00 |
| ES | 2007ES06RPO002 | 39 287 287,70 | 0,00 | 39 287 287,70 | 0,00 | 39 287 287,70 | 39 287 347,33 | – 59,63 |
| ES | 2007ES06RPO004 | 9 948 454,64 | 0,00 | 9 948 454,64 | 0,00 | 9 948 454,64 | 10 278 838,70 | – 330 384,06 |
| ES | 2007ES06RPO005 | 30 429 329,43 | 0,00 | 30 429 329,43 | 0,00 | 30 429 329,43 | 30 429 329,44 | – 0,01 |
| ES | 2007ES06RPO006 | 12 276 812,82 | 0,00 | 12 276 812,82 | 0,00 | 12 276 812,82 | 12 276 812,82 | 0,00 |
| ES | 2007ES06RPO007 | 133 356 956,86 | 0,00 | 133 356 956,86 | 0,00 | 133 356 956,86 | 133 356 929,78 | 27,08 |
| ES | 2007ES06RPO008 | 120 063 594,07 | 0,00 | 120 063 594,07 | 0,00 | 120 063 594,07 | 120 063 595,49 | – 1,42 |
| ES | 2007ES06RPO009 | 42 760 315,52 | 0,00 | 42 760 315,52 | 0,00 | 42 760 315,52 | 42 760 312,36 | 3,16 |
| ES | 2007ES06RPO010 | 93 302 082,46 | 0,00 | 93 302 082,46 | 0,00 | 93 302 082,46 | 93 415 736,90 | – 113 654,44 |
| ES | 2007ES06RPO011 | 96 056 143,10 | 0,00 | 96 056 143,10 | 0,00 | 96 056 143,10 | 96 056 116,07 | 27,03 |
| ES | 2007ES06RPO012 | 9 605 181,55 | 0,00 | 9 605 181,55 | 0,00 | 9 605 181,55 | 9 605 181,33 | 0,22 |
| ES | 2007ES06RPO013 | 40 890 414,45 | 0,00 | 40 890 414,45 | 0,00 | 40 890 414,45 | 41 008 945,50 | – 118 531,05 |
| ES | 2007ES06RPO014 | 18 968 083,85 | 0,00 | 18 968 083,85 | 0,00 | 18 968 083,85 | 18 968 084,47 | – 0,62 |
| ES | 2007ES06RPO015 | 17 440 397,34 | 0,00 | 17 440 397,34 | 0,00 | 17 440 397,34 | 17 439 870,09 | 527,25 |
| ES | 2007ES06RPO016 | 7 378 938,80 | 0,00 | 7 378 938,80 | 0,00 | 7 378 938,80 | 7 378 941,52 | – 2,72 |
| ES | 2007ES06RPO017 | 22 321 331,40 | 0,00 | 22 321 331,40 | 0,00 | 22 321 331,40 | 22 320 969,57 | 361,83 |
| FI | 2007FI06RPO001 | 331 806 407,76 | 0,00 | 331 806 407,76 | 0,00 | 331 806 407,76 | 331 853 661,89 | – 47 254,13 |
| FI | 2007FI06RPO002 | 2 333 555,42 | 0,00 | 2 333 555,42 | 0,00 | 2 333 555,42 | 2 333 555,42 | 0,00 |
| FR | 2007FR06RPO001 | 870 561 273,84 | 0,00 | 870 561 273,84 | 0,00 | 870 561 273,84 | 871 240 472,64 | – 679 198,80 |
| FR | 2007FR06RPO002 | 15 945 548,51 | 0,00 | 15 945 548,51 | 0,00 | 15 945 548,51 | 15 945 581,19 | – 32,68 |
| FR | 2007FR06RPO003 | 16 566 211,10 | 0,00 | 16 566 211,10 | 0,00 | 16 566 211,10 | 16 566 211,15 | – 0,05 |
| FR | 2007FR06RPO004 | 12 870 693,06 | 0,00 | 12 870 693,06 | 0,00 | 12 870 693,06 | 12 884 347,90 | – 13 654,84 |
| FR | 2007FR06RPO005 | 23 716 944,57 | 0,00 | 23 716 944,57 | 0,00 | 23 716 944,57 | 23 716 945,03 | – 0,46 |
| FR | 2007FR06RPO006 | 47 353 734,75 | 0,00 | 47 353 734,75 | 0,00 | 47 353 734,75 | 47 354 604,75 | – 870,00 |
| HU | 2007HU06RPO001 | 488 440 120,46 | 0,00 | 488 440 120,46 | 0,00 | 488 440 120,46 | 488 367 811,52 | 72 308,94 |
| IE | 2007IE06RPO001 | 321 600 879,23 | 0,00 | 321 600 879,23 | 0,00 | 321 600 879,23 | 321 597 909,38 | 2 969,85 |
| IT | 2007IT06RAT001 | 5 739 453,45 | 0,00 | 5 739 453,45 | 0,00 | 5 739 453,45 | 5 739 453,45 | 0,00 |
| IT | 2007IT06RPO001 | 26 101 736,62 | 0,00 | 26 101 736,62 | 0,00 | 26 101 736,62 | 26 115 464,35 | – 13 727,73 |
| IT | 2007IT06RPO002 | 13 934 964,22 | 0,00 | 13 934 964,22 | 0,00 | 13 934 964,22 | 13 934 964,04 | 0,18 |
| IT | 2007IT06RPO003 | 74 412 930,10 | 0,00 | 74 412 930,10 | 0,00 | 74 412 930,10 | 74 412 930,43 | – 0,33 |
| IT | 2007IT06RPO004 | 20 028 568,61 | 0,00 | 20 028 568,61 | 0,00 | 20 028 568,61 | 20 036 023,32 | – 7 454,71 |
| IT | 2007IT06RPO005 | 42 156 869,89 | 1 285 828,70 | 40 871 041,19 | 0,00 | 40 871 041,19 | 40 873 284,25 | – 2 243,06 |
| IT | 2007IT06RPO006 | 15 828 545,98 | 0,00 | 15 828 545,98 | 0,00 | 15 828 545,98 | 15 842 357,78 | – 13 811,80 |
| IT | 2007IT06RPO007 | 92.277 508,99 | 0,00 | 92 277 508,99 | 0,00 | 92 277 508,99 | 92 277 640,74 | – 131,75 |
| IT | 2007IT06RPO008 | 19 576 025,89 | 0,00 | 19 576 025,89 | 0,00 | 19 576 025,89 | 19 577 291,91 | – 1 266,02 |
| IT | 2007IT06RPO009 | 60 493 655,95 | 0,00 | 60 493 655,95 | 0,00 | 60 493 655,95 | 60 493 655,95 | 0,00 |
| IT | 2007IT06RPO010 | 53 571 538,99 | 0,00 | 53 571 538,99 | 0,00 | 53 571 538,99 | 52 847 443,99 | 724 095,00 |
| IT | 2007IT06RPO011 | 11 452 008,76 | 0,00 | 11 452 008,76 | 0,00 | 11 452 008,76 | 11 452 028,81 | – 20,05 |
| IT | 2007IT06RPO012 | 44 748 298,33 | 0,00 | 44 748 298,33 | 0,00 | 44 748 298,33 | 44 845 581,90 | – 97 283,57 |
| IT | 2007IT06RPO013 | 3 056 780,14 | 0,00 | 3 056 780,14 | 0,00 | 3 056 780,14 | 3 056 780,11 | 0,03 |
| IT | 2007IT06RPO014 | 77 784 956,83 | 0,00 | 77 784 956,83 | 0,00 | 77 784 956,83 | 77 784 953,83 | 3,00 |
| IT | 2007IT06RPO015 | 16 279 466,81 | 0,00 | 16 279 466,81 | 0,00 | 16 279 466,81 | 16 287 891,49 | – 8 424,68 |
| IT | 2007IT06RPO016 | 72 589 147,74 | 0,00 | 72 589 147,74 | 0,00 | 72 589 147,74 | 72 678 747,80 | – 89 600,06 |
| IT | 2007IT06RPO017 | 64 873 608,54 | 0,00 | 64 873 608,54 | 0,00 | 64 873 608,54 | 64 878 548,52 | – 4 939,98 |
| IT | 2007IT06RPO018 | 104 574 776,80 | 0,00 | 104 574 776,80 | 0,00 | 104 574 776,80 | 104 574 775,63 | 1,17 |
| IT | 2007IT06RPO019 | 141 147 110,44 | 0,00 | 141 147 110,44 | 0,00 | 141 147 110,44 | 141 281 980,21 | – 134 869,77 |
| IT | 2007IT06RPO020 | 140 867 300,26 | 0,00 | 140 867 300,26 | 0,00 | 140 867 300,26 | 141 031 688,43 | – 164 388,17 |
| IT | 2007IT06RPO021 | 164 995 430,68 | 0,00 | 164 995 430,68 | 0,00 | 164 995 430,68 | 165 079 479,78 | – 84 049,10 |
| LT | 2007LT06RPO001 | 251 014 977,59 | 0,00 | 251 014 977,59 | 0,00 | 251 014 977,59 | 251 016 471,02 | – 1 493,43 |
| LU | 2007LU06RPO001 | 10 062 399,48 | 0,00 | 10 062 399,48 | 0,00 | 10 062 399,48 | 10 106 570,17 | – 44 170,69 |
| LV | 2007LV06RPO001 | 182 447 017,03 | 0,00 | 182 447 017,03 | 0,00 | 182 447 017,03 | 182 447 017,03 | 0,00 |
| MT | 2007MT06RPO001 | 9 622 621,42 | 0,00 | 9 622 621,42 | 0,00 | 9 622 621,42 | 9 622 621,42 | 0,00 |
| NL | 2007NL06RPO001 | 99 472 352,79 | 0,00 | 99 472 352,79 | 0,00 | 99 472 352,79 | 99 726 051,61 | – 253 698,82 |
| PL | 2007PL06RPO001 | 1 806 188 697,68 | 0,00 | 1 806 188 697,68 | 0,00 | 1 806 188 697,68 | 1 806 191 428,81 | – 2 731,13 |
| PT | 2007PT06RAT001 | 4 131 731,46 | 0,00 | 4 131 731,46 | 0,00 | 4 131 731,46 | 4 131 731,31 | 0,15 |
| PT | 2007PT06RPO001 | 44 696 408,92 | 913 212,81 | 43 783 196,11 | 0,00 | 43 783 196,11 | 43 783 186,91 | 9,20 |
| PT | 2007PT06RPO002 | 586 470 491,24 | 0,00 | 586 470 491,24 | 0,00 | 586 470 491,24 | 586 462 206,07 | 8 285,17 |
| PT | 2007PT06RPO003 | 22 073 226,85 | 0,00 | 22 073 226,85 | 0,00 | 22 073 226,85 | 22 073 205,64 | 21,21 |
| SE | 2007SE06RPO001 | 181 801 899,32 | 0,00 | 181 801 899,32 | 0,00 | 181 801 899,32 | 181 801 843,62 | 55,70 |
| SI | 2007SI06RPO001 | 125 941 693,50 | 0,00 | 125 941 693,50 | 0,00 | 125 941 693,50 | 126 090 950,22 | – 149 256,72 |
| SK | 2007SK06RPO001 | 195 379 480,69 | 0,00 | 195 379 480,69 | 0,00 | 195 379 480,69 | 195 379 530,67 | – 49,98 |
| UK | 2007UK06RPO001 | 531 265 484,57 | 0,00 | 531 265 484,57 | 0,00 | 531 265 484,57 | 531 374 046,06 | – 108 561,49 |
| UK | 2007UK06RPO002 | 58 821 232,49 | 0,00 | 58 821 232,49 | 0,00 | 58 821 232,49 | 58 821 401,09 | – 168,60 |
| UK | 2007UK06RPO003 | 112 691 696,58 | 0,00 | 112 691 696,58 | 0,00 | 112 691 696,58 | 123 600 128,53 | – 10 908 431,95 |
| UK | 2007UK06RPO004 | 47 804 760,73 | 0,00 | 47 804 760,73 | 0,00 | 47 804 760,73 | 47 807 176,80 | – 2 416,07 |

EUR-ban

Tagállam

CCI

2013-ban felmerült kiadások

Korrekciók

Összesen

Újra fel nem használ-ható összegek

A 2013-as pénzügyi évre elszámolt elfogadott összeg

A tagállam részére a pénzügyi évre visszatérített időközi kifizetések

A tagállam által visszafizetendő (–) vagy a részére kifizetendő (+) összeg (1)

i

ii

iii = i + ii

iv

v = iii – iv

vi

vii = v – vi

AT

2007AT06RPO001

526 093 587,02

0,00

526 093 587,02

0,00

526 093 587,02

526 228 598,38

– 135 011,36

BE

2007BE06RPO001

17 530 612,03

0,00

17 530 612,03

0,00

17 530 612,03

17 530 604,51

7,52

BE

2007BE06RPO002

24 009 543,25

0,00

24 009 543,25

0,00

24 009 543,25

24 020 335,79

– 10 792,54

CY

2007CY06RPO001

22 911 162,41

0,00

22 911 162,41

0,00

22 911 162,41

22 911 162,05

0,36

CZ

2007CZ06RPO001

371 656 567,14

0,00

371 656 567,14

0,00

371 656 567,14

371 656 234,34

332,80

DE

2007DE06RAT001

502 729,46

0,00

502 729,46

0,00

502 729,46

502 729,47

– 0,01

DE

2007DE06RPO003

74 073 468,14

0,00

74 073 468,14

0,00

74 073 468,14

74 028 548,75

44 919,39

DE

2007DE06RPO004

189 496 395,12

0,00

189 496 395,12

0,00

189 496 395,12

189 496 395,12

0,00

DE

2007DE06RPO007

177 835 416,54

0,00

177 835 416,54

0,00

177 835 416,54

177 835 470,52

– 53,98

DE

2007DE06RPO009

3 098 847,36

0,00

3 098 847,36

0,00

3 098 847,36

3 098 852,43

– 5,07

DE

2007DE06RPO010

35 055 715,71

0,00

35 055 715,71

0,00

35 055 715,71

35 055 224,07

491,64

DE

2007DE06RPO011

120 203 444,24

0,00

120 203 444,24

0,00

120 203 444,24

120 203 444,24

0,00

DE

2007DE06RPO012

133 868 923,35

0,00

133 868 923,35

0,00

133 868 923,35

133 868 924,53

– 1,18

DE

2007DE06RPO015

51 957 366,10

0,00

51 957 366,10

0,00

51 957 366,10

51 957 366,11

– 0,01

DE

2007DE06RPO017

35 530 668,81

0,00

35 530 668,81

0,00

35 530 668,81

35 530 668,81

0,00

DE

2007DE06RPO018

4 837 457,91

0,00

4 837 457,91

0,00

4 837 457,91

4 837 457,91

0,00

DE

2007DE06RPO019

186 767 637,25

0,00

186 767 637,25

0,00

186 767 637,25

186 767 637,25

0,00

DE

2007DE06RPO020

126 784 016,99

0,00

126 784 016,99

0,00

126 784 016,99

126 784 016,99

0,00

DE

2007DE06RPO021

46 018 979,79

0,00

46 018 979,79

0,00

46 018 979,79

46 019 446,34

– 466,55

DE

2007DE06RPO023

107 488 779,90

0,00

107 488 779,90

0,00

107 488 779,90

107 488 779,93

– 0,03

EE

2007EE06RPO001

126 354 432,67

0,00

126 354 432,67

0,00

126 354 432,67

126 354 622,82

– 190,15

ES

2007ES06RAT001

2 699 506,08

0,00

2 699 506,08

0,00

2 699 506,08

2 699 506,08

0,00

ES

2007ES06RPO002

39 287 287,70

0,00

39 287 287,70

0,00

39 287 287,70

39 287 347,33

– 59,63

ES

2007ES06RPO004

9 948 454,64

0,00

9 948 454,64

0,00

9 948 454,64

10 278 838,70

– 330 384,06

ES

2007ES06RPO005

30 429 329,43

0,00

30 429 329,43

0,00

30 429 329,43

30 429 329,44

– 0,01

ES

2007ES06RPO006

12 276 812,82

0,00

12 276 812,82

0,00

12 276 812,82

12 276 812,82

0,00

ES

2007ES06RPO007

133 356 956,86

0,00

133 356 956,86

0,00

133 356 956,86

133 356 929,78

27,08

ES

2007ES06RPO008

120 063 594,07

0,00

120 063 594,07

0,00

120 063 594,07

120 063 595,49

– 1,42

ES

2007ES06RPO009

42 760 315,52

0,00

42 760 315,52

0,00

42 760 315,52

42 760 312,36

3,16

ES

2007ES06RPO010

93 302 082,46

0,00

93 302 082,46

0,00

93 302 082,46

93 415 736,90

– 113 654,44

ES

2007ES06RPO011

96 056 143,10

0,00

96 056 143,10

0,00

96 056 143,10

96 056 116,07

27,03

ES

2007ES06RPO012

9 605 181,55

0,00

9 605 181,55

0,00

9 605 181,55

9 605 181,33

0,22

ES

2007ES06RPO013

40 890 414,45

0,00

40 890 414,45

0,00

40 890 414,45

41 008 945,50

– 118 531,05

ES

2007ES06RPO014

18 968 083,85

0,00

18 968 083,85

0,00

18 968 083,85

18 968 084,47

– 0,62

ES

2007ES06RPO015

17 440 397,34

0,00

17 440 397,34

0,00

17 440 397,34

17 439 870,09

527,25

ES

2007ES06RPO016

7 378 938,80

0,00

7 378 938,80

0,00

7 378 938,80

7 378 941,52

– 2,72

ES

2007ES06RPO017

22 321 331,40

0,00

22 321 331,40

0,00

22 321 331,40

22 320 969,57

361,83

FI

2007FI06RPO001

331 806 407,76

0,00

331 806 407,76

0,00

331 806 407,76

331 853 661,89

– 47 254,13

FI

2007FI06RPO002

2 333 555,42

0,00

2 333 555,42

0,00

2 333 555,42

2 333 555,42

0,00

FR

2007FR06RPO001

870 561 273,84

0,00

870 561 273,84

0,00

870 561 273,84

871 240 472,64

– 679 198,80

FR

2007FR06RPO002

15 945 548,51

0,00

15 945 548,51

0,00

15 945 548,51

15 945 581,19

– 32,68

FR

2007FR06RPO003

16 566 211,10

0,00

16 566 211,10

0,00

16 566 211,10

16 566 211,15

– 0,05

FR

2007FR06RPO004

12 870 693,06

0,00

12 870 693,06

0,00

12 870 693,06

12 884 347,90

– 13 654,84

FR

2007FR06RPO005

23 716 944,57

0,00

23 716 944,57

0,00

23 716 944,57

23 716 945,03

– 0,46

FR

2007FR06RPO006

47 353 734,75

0,00

47 353 734,75

0,00

47 353 734,75

47 354 604,75

– 870,00

HU

2007HU06RPO001

488 440 120,46

0,00

488 440 120,46

0,00

488 440 120,46

488 367 811,52

72 308,94

IE

2007IE06RPO001

321 600 879,23

0,00

321 600 879,23

0,00

321 600 879,23

321 597 909,38

2 969,85

IT

2007IT06RAT001

5 739 453,45

0,00

5 739 453,45

0,00

5 739 453,45

5 739 453,45

0,00

IT

2007IT06RPO001

26 101 736,62

0,00

26 101 736,62

0,00

26 101 736,62

26 115 464,35

– 13 727,73

IT

2007IT06RPO002

13 934 964,22

0,00

13 934 964,22

0,00

13 934 964,22

13 934 964,04

0,18

IT

2007IT06RPO003

74 412 930,10

0,00

74 412 930,10

0,00

74 412 930,10

74 412 930,43

– 0,33

IT

2007IT06RPO004

20 028 568,61

0,00

20 028 568,61

0,00

20 028 568,61

20 036 023,32

– 7 454,71

IT

2007IT06RPO005

42 156 869,89

1 285 828,70

40 871 041,19

0,00

40 871 041,19

40 873 284,25

– 2 243,06

IT

2007IT06RPO006

15 828 545,98

0,00

15 828 545,98

0,00

15 828 545,98

15 842 357,78

– 13 811,80

IT

2007IT06RPO007

92.277 508,99

0,00

92 277 508,99

0,00

92 277 508,99

92 277 640,74

– 131,75

IT

2007IT06RPO008

19 576 025,89

0,00

19 576 025,89

0,00

19 576 025,89

19 577 291,91

– 1 266,02

IT

2007IT06RPO009

60 493 655,95

0,00

60 493 655,95

0,00

60 493 655,95

60 493 655,95

0,00

IT

2007IT06RPO010

53 571 538,99

0,00

53 571 538,99

0,00

53 571 538,99

52 847 443,99

724 095,00

IT

2007IT06RPO011

11 452 008,76

0,00

11 452 008,76

0,00

11 452 008,76

11 452 028,81

– 20,05

IT

2007IT06RPO012

44 748 298,33

0,00

44 748 298,33

0,00

44 748 298,33

44 845 581,90

– 97 283,57

IT

2007IT06RPO013

3 056 780,14

0,00

3 056 780,14

0,00

3 056 780,14

3 056 780,11

0,03

IT

2007IT06RPO014

77 784 956,83

0,00

77 784 956,83

0,00

77 784 956,83

77 784 953,83

3,00

IT

2007IT06RPO015

16 279 466,81

0,00

16 279 466,81

0,00

16 279 466,81

16 287 891,49

– 8 424,68

IT

2007IT06RPO016

72 589 147,74

0,00

72 589 147,74

0,00

72 589 147,74

72 678 747,80

– 89 600,06

IT

2007IT06RPO017

64 873 608,54

0,00

64 873 608,54

0,00

64 873 608,54

64 878 548,52

– 4 939,98

IT

2007IT06RPO018

104 574 776,80

0,00

104 574 776,80

0,00

104 574 776,80

104 574 775,63

1,17

IT

2007IT06RPO019

141 147 110,44

0,00

141 147 110,44

0,00

141 147 110,44

141 281 980,21

– 134 869,77

IT

2007IT06RPO020

140 867 300,26

0,00

140 867 300,26

0,00

140 867 300,26

141 031 688,43

– 164 388,17

IT

2007IT06RPO021

164 995 430,68

0,00

164 995 430,68

0,00

164 995 430,68

165 079 479,78

– 84 049,10

LT

2007LT06RPO001

251 014 977,59

0,00

251 014 977,59

0,00

251 014 977,59

251 016 471,02

– 1 493,43

LU

2007LU06RPO001

10 062 399,48

0,00

10 062 399,48

0,00

10 062 399,48

10 106 570,17

– 44 170,69

LV

2007LV06RPO001

182 447 017,03

0,00

182 447 017,03

0,00

182 447 017,03

182 447 017,03

0,00

MT

2007MT06RPO001

9 622 621,42

0,00

9 622 621,42

0,00

9 622 621,42

9 622 621,42

0,00

NL

2007NL06RPO001

99 472 352,79

0,00

99 472 352,79

0,00

99 472 352,79

99 726 051,61

– 253 698,82

PL

2007PL06RPO001

1 806 188 697,68

0,00

1 806 188 697,68

0,00

1 806 188 697,68

1 806 191 428,81

– 2 731,13

PT

2007PT06RAT001

4 131 731,46

0,00

4 131 731,46

0,00

4 131 731,46

4 131 731,31

0,15

PT

2007PT06RPO001

44 696 408,92

913 212,81

43 783 196,11

0,00

43 783 196,11

43 783 186,91

9,20

PT

2007PT06RPO002

586 470 491,24

0,00

586 470 491,24

0,00

586 470 491,24

586 462 206,07

8 285,17

PT

2007PT06RPO003

22 073 226,85

0,00

22 073 226,85

0,00

22 073 226,85

22 073 205,64

21,21

SE

2007SE06RPO001

181 801 899,32

0,00

181 801 899,32

0,00

181 801 899,32

181 801 843,62

55,70

SI

2007SI06RPO001

125 941 693,50

0,00

125 941 693,50

0,00

125 941 693,50

126 090 950,22

– 149 256,72

SK

2007SK06RPO001

195 379 480,69

0,00

195 379 480,69

0,00

195 379 480,69

195 379 530,67

– 49,98

UK

2007UK06RPO001

531 265 484,57

0,00

531 265 484,57

0,00

531 265 484,57

531 374 046,06

– 108 561,49

UK

2007UK06RPO002

58 821 232,49

0,00

58 821 232,49

0,00

58 821 232,49

58 821 401,09

– 168,60

UK

2007UK06RPO003

112 691 696,58

0,00

112 691 696,58

0,00

112 691 696,58

123 600 128,53

– 10 908 431,95

UK

2007UK06RPO004

47 804 760,73

0,00

47 804 760,73

0,00

47 804 760,73

47 807 176,80

– 2 416,07

---

(1)  Ha a kifizetések elérték a valamely vidékfejlesztési programhoz nyújtott összes EMVA-hozzájárulás 95 %-át – az 1290/2005/EK rendelet 24. cikkének (az 1310/2013/EU rendelet 8. cikkével módosított 1306/2013/EU rendelet 34. cikke (2) bekezdésében említett) (4) bekezdése –, az egyenleg a program lezárásakor kerül kiegyenlítésre.

---

II. MELLÉKLET

A kifizető ügynökségek számláinak elszámolása

2013-as pénzügyi év – EMVA

Azon kifizető ügynökségek és programok jegyzéke, amelyek számlái elkülönítésre kerülnek és későbbi záróelszámolási határozat tárgyát képezik

| Tagállam | Kifizető ügynöség | Program |
| --- | --- | --- |
| Bulgária | Állami Mezőgazdasági Alap (State Fund Agriculture, SFA) | 2007BG06RPO001 |
| Dánia | Dán AgriFish Ügynökség (Danish AgriFish Agency, DAFA) | 2007DK06RPO001 |
| Spanyolország | Dirección General de Fondos Agrarios de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | 2007ES06RPO001 |
| Organismo Pagador de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias | 2007ES06RPO003 |
| Görögország | A Közösségi Orientációs és Garanciatámogatások Kifizető és Ellenőrző Ügynöksége (O.P.E.K.E.P.E) | 2007GR06RPO001 |
| Románia | Vidékfejlesztési és Halászati Kifizető Ügynökség (Paying Agency for Rural Development and Fishery, PARDF) | 2007RO6RPO001 |

Tagállam

Kifizető ügynöség

Program

Bulgária

Állami Mezőgazdasági Alap (State Fund Agriculture, SFA)

2007BG06RPO001

Dánia

Dán AgriFish Ügynökség (Danish AgriFish Agency, DAFA)

2007DK06RPO001

Spanyolország

Dirección General de Fondos Agrarios de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía

2007ES06RPO001

Organismo Pagador de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

2007ES06RPO003

Görögország

A Közösségi Orientációs és Garanciatámogatások Kifizető és Ellenőrző Ügynöksége (O.P.E.K.E.P.E)

2007GR06RPO001

Románia

Vidékfejlesztési és Halászati Kifizető Ügynökség (Paying Agency for Rural Development and Fishery, PARDF)

2007RO6RPO001

---